РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 712/3025/25
Провадження № 2/712/203/26
21 квітня 2026 року          м. Черкаси
Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:
головуючого судді Марцішевської О.М.,
секретаря судового засідання Безрукової Д.О.,
учасники справи: 
представник позивача адвокат Постригань Т.Л.
представник відповідача адвокат Пилипець А.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Черкаси в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» про стягнення суми страхового відшкодування, -
ВСТАНОВИВ:
1. Описова частина
Короткий зміст позовних вимог та аргументів учасників справи

12 березня 2025 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про стягнення суми страхового відшкодування.
В обґрунтування вимог вказує, що 09.08.2022 року між сторонами укладений договір страхування. Менеджер відділення Приватбанку, пропонуючи договір страхування майна, зазначила, серед інших, такий страховий випадок як «пожежа», при цьому жодних обмежень щодо виплати страхового відшкодування Позивачу роз`яснено не було, договір Позивачу надано не було. Застраховане майно – квартира за адресою: АДРЕСА_1 .
ОСОБА_1 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Даний факт підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер 5456445 від 16.11.2004 року.
24.12.2024 року орієнтовно о 08:05 виникла пожежа за адресою: АДРЕСА_1 , місце виникнення – кухня, про що складено акт від 24.12.2024 року. Пожежу ліквідовано 24.12.2024 о 08:44. Причина пожежі – коротке замикання електромережі. До відповіді від 27.12.2024 Черкаське РУ ГУ ДСНС України у Черкаській області додала акт про пожежу від 24.12.2024. 
Представник позивача пояснює, що в квартирі все було задимлено 24.12.2024 та 25.12.2024 року, чадний газ, дихати в квартирі було не можливо. Сама власниця квартири не могла виносити меблі з задимленої кварти, це було б небезпечно для життя. Тому власниця погодилася на запропонований клінінговою компанією варіакт виносу/прибирання меблів через день.
25.12.2024 року орієнтовно о 15:55 виникла повторна пожежа за адресою: АДРЕСА_1 . Місце виникнення пожежі – житлова кімната. Власник на момент пожежі в квартирі не знаходився. За результатами виклику складено акт про пожежу від 25.12.2024 року. 
Про причини виникнення пожежі 25.12.2024 дослідно-випробувальною лабораторією АРЗ СП ГУ ДСНС складений Висновок № 19 від 30.12.2024 року. 
Пожежею знищено холодильник – 1 од., варочна поверхня – 1 од., стінка кухонна – 1 од., швейна машина – 1 од., оверлок – 1 од., телевізор – 1 од., вікно – 1 од., пароварка – 1 од., мультиварка – 1 од., диван – 1 од., електрочайник – 1 од., велосипед – 1 од., роутер – 1 од. Пожежею пошкоджено двері – 3 од., посуд, телевізор – 1 од., комп`ютер - 1 од., меблі: диван – 1 од., комод - 1 од., крісло – 1 од., пральна машина – 1 од., бойлер – 1 од., оздоблення стін на площі 16 м2, стела на площі 43, 6 м2, речі домашнього вжитку. 
Пунктом 16 Висновку № 19 визначено наслідки пожежі: «В результаті пожежі вогнем було знищено: меблі та речі, які були розташовані у квартирі, облицювання стін на площі 40м2. Пошкоджено - стіни на площі 30 м2. Прямі збитки внаслідок пожежі - 1500000 грн.».
В п. 18 Висновку про причини виникнення пожежі № 19 від 30.12.2024 зазначена причина виникнення пожежі: «Пожежа, що виникла 25.12.2024, в квартирі АДРЕСА_2 із подальшим розповсюдженням на квартиру АДРЕСА_3 , виникла в результаті теплового самозаймання речей та матеріалів.» 
У своїх відповідях від 07.01.2025, 09.01.2025, 22.01.2025 року на звернення Позивача Відповідач послався на договір страхування CRRKNBR-22791DD-3 від 09.08.2024 року, укладений між Позивачем та Відповідачем (копія електронного полісу добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду», договір знаходиться у Відповідача). 
Позивач в січні-лютому 2025 року неодноразово зверталась до Відповідача з проханням про видачу їй договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» CRRKNBR-22791DD-3 від 09.08.2024 року. Однак, Відповідач в лютому 2025 року надав копію договору страхування CRRKNBR22791DD від 09.08.2022. 
Позивач вимушена була відправити поштою заяву про видачу договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» CRRKNBR-22791DD-3 від 09.08.2024 року. 
У зв`язку з неможливістю отримання у Відповідача договір добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» CRRKNBR-22791DD-3 від 09.08.2024 року представник просить про витребування у Відповідача договору CRRKNBR-22791DD-3 від 09.08.2024 року. 
Згідно пункту 7.1. Договору строк дії договору становить 12 місяців. Пункт 7.1. містить такий страховий випадок як «пожежа». За пунктом 7.4. Договору у разі відсутності письмової заяви однієї зі сторін про припинення або зміну умов Договору протягом 30 (тридцяти) календарних днів до закінчення строку дії Договору, він вважається продовженим на той самий строк і на тих самих умовах, які передбачені Договором, за умови: 7.4.1. Сплати Страхувальником страхового платежу за наступний період страхування. 7.4.2. Чинності Договору доручення між Страховиком та Страховим агентом, за сприянням якого укладено Договір, на дату продовження дії Договору. 
Згідно пункту 8.1 договору страхування загальна страхова сума складає 250000 грн., з них: п.п. 8.1.1. страхова сума в частині страхування нерухомого майна (конструкції) з невід`ємними комунікаціями – 50000 грн., п.п.8.1.2. страхова сума в частині страхування внутрішнього оздоблення нерухомості – 100000 грн., п.п.8.1.3. відповідальність Страхувальника перед третіми особами за шкоду, заподіяну майну 100000 грн., п.п.8.1.4. відповідальність Страхувальника перед третіми особами за шкоду, заподіяну життю та здоров`ю. Отже, за п.п. 8.1.1 та п.п.8.1.2 договору страхування страхова сума в частині страхування нерухомого майна (конструкції) з невід`ємними комунікаціями 50000 грн. та страхова сума в частині страхування внутрішнього оздоблення нерухомості 100000 грн., разом складають 150000 грн. 
Позивачем у відповідності до умов договору були сплачені суми страхового платежу, що визнається Відповідачем, оскільки жодних заперечень щодо несплати Позивачем страхових платежів, письмові відповіді Відповідача, зокрема, від 07.01.2025, 09.01.2025, 22.01.2025 року не містять (квитанції щодо сплати страхового платежу додаються). В цій ситуації сума страхового відшкодування складає 150000 грн, встановлюється згідно п.п. 8.1.1. та 8.1.2 договору страхування.. П.п. 8.1.1. страхова сума в частині страхування нерухомого майна (конструкції) з невід`ємними комунікаціями складає 50000 грн., п.п.8.1.2. страхова сума в частині страхування внутрішнього оздоблення нерухомості – 100000 грн. 
Позивач неодноразово зверталась до Відповідача за виплатою страхового відшкодування. Заявою від 15.01.2025 Позивач просила Відповідача здійснити страхове відшкодування за страховими подіями, що стались 24.12.2024 та 25.12.2024. У відповіді від 03.12.2025 на заяву від 24.12.2024 Відповідач відмовив Позивачу у виплаті страхового відшкодування за страховою подією, що трапилась 24.12.2024, посилаюсь, на п.п. 5.3.6 п. 5.3 Договору страхування «не підлягають відшкодуванню збитки, що виникли в результаті стрибків напруги, порушення ізоляції, короткого замикання в електроприладах та електромережах». 
У відповіді на звернення від 07.01.2025 та 09.01.2025 Відповідач повторно відмовив у виплаті страхового відшкодування за страховою подією, що трапилась 24.12.2024, з тих самих підстав. 
Що стосується відмови Відповідача у виплаті страхової суми стосовно події пожежі, що сталась 24.12.2024 року: у страховому полісі, наданому Відповідачем Позивачу, відсутні підстави відмови, на які посилається Відповідач у своїх відповідях, визначені п.п. 5.3.6 п. 5.3 Договору страхування «не підлягають відшкодуванню збитки, що виникли в результаті стрибків напруги, порушення ізоляції, короткого замикання в електроприладах та електромережах, як власне і самі пункти 5.3 Договору. 
У відповіді від 22.01.2025 року Відповідач розглянув матеріали справи стосовно події, що сталася 25.12.2024, та відмовив у виплаті страхового відшкодування. Як на підставу відмови Позивачу у виплаті страхового відшкодування за страховою подією, що трапилась 25.12.2024, Відповідач послався на п.п. 5.2.26 п. 5.2 Договору страхування «до страхових випадків не належать і виплата страхового відшкодування не здійснюється за збитками, які виникли внаслідок невжиттям Страхувальником/Вигодобувачем заходів з рятування майна і запобігання його подальшому пошкодженню, або необхідних заходів для зменшення розміру збитків.».
Що стосується відмови Відповідача у виплаті страхової суми стосовно події пожежі, що сталась 25.12.2024 року: у страховому полісі, наданому Відповідачем Позивачу, відсутні пункти 5.2 Договору та підстави відмови, на які посилається Відповідач у своїх відповідях, п.п. 5.2.26 п. 5.2 Договору страхування «до страхових випадків не належать і виплата страхового відшкодування не здійснюється за збитками, які виникли внаслідок невжиттям Страхувальником/Вигодобувачем заходів з рятування майна і запобігання його подальшому пошкодженню, або необхідних заходів для зменшення розміру збитків.».
Представник позивача вважає відмову Відповідача у виплаті страхової суми необґрунтованою та безпідставною. 
До позовної заяви позивач додав докази витрат, здійснених для ремонту квартири. Зазначив, що це лише незначна частина витрат, що необхідно здійснити для відновлення квартири. Загальна сума витрат складає 363 грн. 26 коп.
Відповідачем визнано факт укладення договору добровільного страхування №CRRKNBR-22791DD-3 від 09.08.2024 року. Факт сплати Позивачем страхових платежів Відповідачем не заперечується. Факт страхового випадку «пожежі» Відповідачем не заперечується. Підпункту 5.3.6 п. 5.3 Договору страхування, на який посилається Відповідач стосовно події 24.12.2024 року, страховий поліс не містить, отже посилання Відповідача безпідставні. Як на підставу відмови Позивачу у виплаті страхового відшкодування за страховою подією, що трапилась 25.12.2024, Відповідач послався на п.п. 5.2.26 п. 5.2 Договору страхування, такого пункту страховий поліс також не містить. Пункти, які були приховані Відповідачем від Позивача, є нечесною підприємницькою практикою та забороняється Законом України "Про захист прав споживачів", такими чином ці пункти, на які посилається Відповідач, є недійсними, отже відмова Відповідача виплатити страхове відшкодування є безпідставною та необґрунтованою. 
Згідно Висновку про причини пожежі № 19 прямі збитки внаслідок пожежі складають 1500000 грн. Позивач додає докази здійснених витрат станом на 11.03.2025, це не кінцеві витрати, для відновлення квартири, здійснення ремонту та придбання меблів замість тих, які не можуть бути відновлені, Позивач продовжує здійснювати витрати. Виходячи з викладеного є необхідні фактичні та правові підстави для задоволення позову.
Просить суд стягнути з Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп»» на користь ОСОБА_1 страхове відшкодування за договором добровільного страхування в розмірі 150 000 (сто п`ятдесят тисяч) грн. 00 коп.
26 березня 2025 року представник відповідача Пилипець А.Ю. скерував до суду відзив на позовну заяву. У відзиві зазначає, що дійсно 09.08.2022 року між Позивачем та Відповідачем укладено договір добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» № CRRKNBR-22791DD.
Невід?ємною частиною Договору є пропозиція № 032-2022 щодо укладення електронного Договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб
«Нерухомість без огляду», редакція якої діяла на момент укладання Договору Позивачем.
Відповідно до п. 4 частини Договору предметом договору є майнові інтереси, пов?язані з володінням, користуванням і розпорядженням майном застраховані відповідно до Договору
Під час укладення Договору страхування, сторони (Страховик та Страхувальник), погодили усі його істотні умови без виключень, Страхувальник підтвердив, що ознайомлений та згодний з умовами страхування, які відповідають Правилам, про що свідчить наявність електронного підпису Позивача в Договорі страхування. Більш того, Позивач, надаючи свою згоду на укладення вищезазначеного Договору страхування, підтвердила, що ознайомлена та згодна із підставами для відмови у виплаті страхового відшкодування. Страховими випадками, із поміж іншого, визнавалися вогневі ризики, у тому числі пожежі (п. 1.10.2.4.1. Умов добровільного страхування). 
Пожежа - раптове виникнення вогню, що здатний самостійно поширюватися поза межі місць, спеціально призначених для його розведення і підтримки, крім випадків підпалу.
Страховик також відшкодовує збитки заподіяні задимленням в результаті пожежі, виділенням сажі і корозійного газу, а також впливом на майно продуктів згоряння (диму, сажі, кіптяви), незалежно від місця виникнення пожежі, а також збитки, завдані внаслідок заходів, спрямованих на порятунок майна, гасіння пожежі чи запобігання поширення пожежі, в тому числі збитки, завдані засобами пожежогасіння.
Під час дії Договору, 24.12.2024 року орієнтовно о 08:05 виникла пожежа за адресою: АДРЕСА_1 , місце виникнення - кухня, про що складено акт від 24.12.2024 року. Пожежу ліквідовано 24.12.2024 о 08:44. Причина пожежі - коротке замикання електромережі (згідно акту про пожежу від 24.12.2024).
25.12.2024 року орієнтовно о 08:05 виникла пожежа за адресою: 
АДРЕСА_1 . Місце виникнення пожежі - житлова кімната.
Власник на момент пожежі в квартирі не знаходився.
Тобто із застрахованим майном стався страховий ризик (подія) - а саме пожежа.
Згідно п. 15 висновку № 19 від 30.12.2024, пожежа виникла у квартирі АДРЕСА_2 . Слід зазначити, що напередодні, а саме 24.12.24 р. у даній квартирі відбулася пожежа (добове зведення ОКЦ ГУ ДСНС України у Черкаській області). Після ліквідації пожежі власницею квартири було закрито дану квартиру і після пожежну обстановку не змінено. Так як у квартирі була велика кількість речей домашнього вжитку (текстильні матеріали. залишки меблів, продукти харчування), які зазнали термічного впливу та закопчення.
Власницею квартири не було прибрано дані речі. Так як у квартирі під час пожежі, яка виникла 24.12.24 р. було пошкоджене віконне скло, то відбувався вільний газообмін. У квартиру після пожежі 24.12.24 р. ніхто не заходив. Розвитку пожежі сприяв пізній час її виявлення, розвинений газообмін та значна пожежна навантага, що складалася із горючих матеріалів (речей домашнього вжитку. меблів і т.п.), які були хаотично розташовані. 
Пунктом 18 висновку № 19 від 30.12.2024, пожежа що виникла 25.12.2024, виникла в
результаті теплового самозаймання речей та матеріалів. Відповідно до п.п. 5.2.15 Договору страхування, до страхових випадків не належать і страхові виплати не здійснюються за наявності таких обставин: Подій, неминучих у процесі роботи, або таких, що природно випливають з неї (корозії, гниття, природного зносу або інших аналогічних причин), короткого замкнення електромережі, яка сталася внаслідок порушення правил та норм монтажу і експлуатації електромережі.
Відповідно п.п. 5.2.26. 5.2. Договору страхування, до страхових випадків не належать і виплата страхового відшкодування не здійснюються за збитками, які виникли внаслідок
Невжиттям Страхувальником/Вигодонабувачем заходів з рятування майна і запобігання його подальшому пошкодженню, або необхідних заходів для зменшення розміру збитків. У відповідності до п.п. 2.2.4., 2.2.5, 2.2.6 п. 2.2. Договору страхування, Страхувальник
зобов`язаний: 2.2.4. Дотримуватись інструкцій, правил і норм експлуатації і обслуговування
застрахованого майна, а також використовувати його тільки за прямим призначенням. 2.2.5. Забезпечити експлуатацію, своєчасність ремонтів і збереження застрахованого майна відповідно до чинного законодавства України. Надати Страховику можливість проводити огляд застрахованого майна, розслідування у відношенні причин і розміру збитку. 2.2.6. Вживати заходів щодо запобігання та зменшення збитків, завданих внаслідок настання страхового випадку.
Підставою для відмови Страховика у здійсненні виплати страхового відшкодування є:
Невиконання або неналежне виконання Страхувальником своїх обов?язків за Договором. (п. 5.1.7. Договору). Таким чином, пожежа, що мала місце 24.12.2024 трапилася через коротке замикання електромережі, а пожежа, що мала місце 25.12.2024 року за адресою; АДРЕСА_1 , трапилася через не усунення наслідків пожежі та не вжиття відповідних заходів щодо запобігання та зменшення збитків, завданих внаслідок настання події, що носила ознаки страхового випадку та відбулася 24 грудня 2024 року за адресою; АДРЕСА_1 , а отже, Позивачем не виконані умови Договору страхування, що у відповідності до п.п. 5.1.7. п. 5.1. Договору є підставою для відмови Страховика у здійсненні виплати страхового відшкодування, а саме невиконання або неналежне виконання Страхувальником своїх обов?язків за Договором.
Представник відповідача зазначає, що події, які сталися 24.12.2024 та 25.12.2024, хоча і мали ознаки страхового випадку, але підпадають під виключення із страхового випадку.
Просить суд у задоволенні позову ОСОБА_1 до ПрАТ «УСК «Княжа ВІГ» про стягнення суми страхового відшкодування відмовити у повному обсязі. 
17 липня 2025 року представник позивача адвокат Постригань Т.Л. скерувала до суду заяву про зміну підстави позовних вимог. Обґрунтовує тим, що в позовній заяві Позивач посилається на договір страхування від 09.08.2022 року та додає його копію до позовної заяви: «09.08.2022 року між Позивачем та Відповідачем укладено договір страхування. Менеджер відділення Приватбанку, пропонуючи договір страхування майна, зазначила серед інших, такий страховий випадок як «пожежа», при цьому жодних обмежень щодо виплати страхового відшкодування Позивачу роз`яснено не було, договір Позивачу надано не було. Застраховане майно – квартира за адресою: АДРЕСА_1 .» 
«Згідно пункту 7.1. Договору строк дії договору становить 12 місяців. Пункт 7.1. містить такий страховий випадок як «пожежа». За пунктом 7.4. Договору у разі відсутності письмової заяви однієї зі сторін про припинення або зміну умов Договору протягом 30 (тридцяти) календарних днів до закінчення строку дії Договору, він вважається продовженим на той самий строк і на тих самих умовах, які передбачені Договором, за умови: 7.4.1. Сплати Страхувальником страхового платежу за наступний період страхування. 7.4.2. Чинності Договору доручення між Страховиком та Страховим агентом, за сприянням якого укладено Договір, на дату продовження дії Договору.» Оскільки Відповідач в листах визнав факт існування договору страхування з Позивачем та не надав іншого договору, ніж договір страхування від 09.08.2022 року, Позивач уточнює позовні вимоги шляхом подання заяви про зміну підстави позову. 
У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі. На підставі викладеного змінюють підставу позову «договір страхування CRRKNBR22791DD-3 від 09.08.2024 року» на «договір страхування від 09.08.2022 року», доданий до позовної заяви та викладають позовні вимоги в наступній редакції: "Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп»» (місце знаходження - м. Київ, вул. Глибочицька, 44, ЄДРПОУ 24175269) на користь ОСОБА_1 (місце проживання - АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) страхове відшкодування за договором страхування від 09.08.2022 року, укладеним між ОСОБА_1 та Приватним акціонерним товариством «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп»» в розмірі 150 000 (сто п`ятдесят тисяч) грн. 00 коп.".
27 жовтня 2025 року представник позивача адвокат Постригань Т.Л. скерувала до суду відповідь на відзив. Мотивує тим, що Відповідач додає до відзиву копію пропозиції №032-2022, Додаток 1 до Пропозиції від 06.01.2022 року. Зазначає, що Пропозиція № 032-2022 не містить в реквізитах підпису Страхувальника. Позивач не була ознайомлена та не підписувала Пропозицію № 032-2022 та Додаток 1 до Пропозиції від 06.01.2022 року. Відповідач не додав до відзиву заяву Страхувальника і можливість подання доказів втрачена. Позивач визнає підписання тільки страхового полісу. Позовні вимоги підлягають повному задоволенню.
11 листопада 2025 року представник відповідача адвокат Пилипець А.Ю. на виконання ухвали суду скерував заяву, в якій додав оригінал електронного полісу добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» № CRRKNBR-22791DD. 
17 листопада 2025 року представник позивача адвокат Постригань Т.Л. скерувала до суду заяву, де зазначила, що договір укладений шляхом підписання електронного полісу від 09.08.2022 року, оригінал договору знаходиться у Відповідача. Відповідачем до відзиву надано копія страхового полісу від 09.08.2022 року, яка завірена адвокатом, зазначено, що з оригіналом згідно. Таким чином, Сторони визнають факт укладення договору страхування майна від 09.08.2022 року. Всі обов`язкові для договору страхування умови зазначені у страховому полісі від 09.08.2022 року, копію якого надано Страховою компанією на запити Позивача та додано до відзиву на позовну заяву. Договір пролонгований та визнається Сторонами на дату страхової події та звернення до суду.
Представник позивачки адвокат Постригань Т.Л. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задоволити у повному обсязі з підстав, викладених у позові. Додатково пояснила, що договір страхування позивачка підписувала у Приватбанку шляхом накладення на планшеті електронного підпису. Окрім полісу, інших складових договору страхування позивачці не надали. У отриманому позивачкою полісі не передбачено будь-яких умов, на підставі яких страховик може відмовити у виплаті страхового відшкодування. 24.12.2024р. сталась пожежа у приміщенні кухні, внаслідок якої пошкоджені речі та приміщення квартири. Позивачці було усно заборонено прибирати речі з квартири, оскільки у квартирі був чадний газ, небезпечний для людини, тому позивачка замовила у клінінгові компанії послуги з вивезення речей через день.
25.12.2024р. сталась пожежа у приміщенні кімнати, внаслідок якої пошкоджені речі та оздоблення квартири. У висновку про пожежу від 25.12.2024р. встановлено суму збитків 1500000 грн. У полісі предбачено страховий випадок – пожежа, страхові суми за ушкодження речей і оздоблення квартири відповідно 50 000 грн. та 100 000 грн., всього 150 000 грн. Про страхові випадки позивачка повідомила страховика у січні 2025 року, однак страховик без законних підстав відмовив у страховій виплаті.
Представник відповідача адвокат Пилипець А.Ю. в судовому засіданні позовні вимоги не визнав та просив відмовити у їх задоволенні у повному обсязі з підстав, викладених у відзиві. Додатково пояснив, що договір страхування позивач підписувала у Приватбанку, який є страховим агентом відповідача. Складовими договору страхування є пропозиція, додатком до якої є Умови страхування, які передбачають права та обов`язки сторін, а також умови, на підставі яких страховик може відмовити у виплаті страхового відшкодування (публічна частина) та поліс страхування (індивідуальна частина). У підписаному позивачкою полісі наявне підтвердження від її імені про ознайомлення із публічною частиною договору, тому при підписанні договору позивачка була ознайомлена з умовами, на підставі яких страховик може відмовити у виплаті страхового відшкодування. 24 грудня 2024 року сталась пожежа внаслідок короткого замикання електромережі, що передбачено Умовами страхування підстав для відмови у виплаті страхового відшкодування. 25 грудня 2025 року сталась пожежа внаслідок самозаймання речей, які після першої пожежі тліли, однак не були прибрані з квартири позивачкою. Такі дії страхувальника передбачено Умовами страхування як підстава для відмови у виплаті страхового відшкодування. Вказував, що страховик відмовив у страховій виплаті з підстав, передбачених договором. 
Відповідно до п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02.06.2016 року №1402-VІІІ «Про судоустрій та статус суддів», районні, міжрайонні, районні у містах, міські, міськрайонні суди продовжують здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.
Суд, заслухавши учасників, дослідивши докази, доходить таких висновків. 

Хід розгляду справи, заяви, клопотання, процесуальні дії

14 березня 2025 року суд відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, задоволено клопотання позивача про витребування доказів. 
17 липня 2025 року суд прийняв до розгляду заяву про зміну підстави позовних вимог. 
04 листопада 2025 року судом витребувано у сторін оригінал договору страхування та визнано обов`язковою явку сторін в судове засідання. 

2. Мотивувальна частина

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини, а також докази, відхилені судом, та мотиви їх відхилення

Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 14.10.2004р. ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_4 площею 43,6 кв.м. 
09.08.2022 року між Позивачем та Відповідачем за посередництва АТ «Приватбанк» в якості страхового агента укладений договір добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» № CRRKNBR-22791DD. 
Відповідно до пункту 4.2. Електронного полісу добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» № CRRKNBR-22791DD (далі – Поліс) страховик зобов`язується у разі настання страхового випадку здійснити виплату страхового відшкодування Страхувальнику/Вигодонабувачу, а страхувальник зобов`язується своєчасно сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови Договору, Умов, Правил.
До страхових випадків віднесено пожежу. Строк дії договору з 09.02.2022р. по 09.06.2023р., період страхування - 1 рік. 
За пунктом 7.4. Договору у разі відсутності письмової заяви однієї зі сторін про припинення або зміну умов Договору протягом 30 (тридцяти) календарних днів до закінчення строку дії Договору, він вважається продовженим на той самий строк і на тих самих умовах, які передбачені Договором, за умови: 7.4.1. Сплати Страхувальником страхового платежу за наступний період страхування. 7.4.2. Чинності Договору доручення між Страховиком та Страховим агентом, за сприянням якого укладено Договір, на дату продовження дії Договору.
Страхова сума в частині страхування в частині страхуваня нерухомого майна (конструкції) з невід`ємними комунікаціями 50 000 грн. (п.8.1.1 Полісу). 
Страхова сума в частині страхування внутрішнього оздоблення нерухомості 100 000 грн. (п.8.1.2 Полісу). 
Відповідно до застереження у Електронному полісі № CRRKNBR-22791DD, цей поліс є індивідуальною частиною електронного Договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду», що підтверджує укладання Договору у порядку, передбаченому Пропозицією щодо укладення електронного Договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомісь без огляду», що є публічною частиною договору (далі – Пропозиція), чинною на дату її акцептування та розміщеною у вигляді електронного документа на сайті страховика www/kniazhа.ua. Невід`ємними частиною Договору є цей поліс, Пропозиція та Умови добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду», викладені у додатку № 1 до Пропозиції (по тексту - Умови). Дані поліса формуються на підставі Пропозиції та електронної заяви Страховика, заповненої в ІТС Страховика або Страхового агенту. (а.с.69)
Також у Електронному полісі, який містить електронний підпис Позивача, страхувальник підтвердила, що до укладення цього договору на виконання вимог Закону «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» Страховик/Страховий агент надав, а Страхувальник отримав і ознайомився із Публічною частиною договору страхування, Правилами страхування та усією необхідною інформацією в обсязі та порядку, що передбачені законом, така інформація є доступною на веб-сторінці Страховика www/kniazhа.ua, є повною та достатньою для розуміння суті фінансової послуги, що надається Страховиком , вся зазначена інформація та всі умови цього Договір страхування та Правил страхування йому зрозумілі, зазначена інформація та Договір не містить двозначних формулювань та/або незрозумілих Страхувальнику визначень. 
Відповідно до Пропозиції № 032-2022 про укладення електронного Договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» (публічна частина) від 06.01.2022р. передбачено порядок укладання електронного Договору через інформаційно-телекомунікаційну систему (ІТС) Страховика ПрАТ «Українська страхова компанія «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» або його Повіреного із дотримання норм Законів України «Про страхування», « Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги». (а.с.70-74)
Відповідно до п.1.10.2.4.1 Умов добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» у Додатку № 1 до Пропозиції № 032-2022 про укладення електронного Договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» (далі – Умови) до страхових випадків відноситься пожежа - раптове виникнення вогню, що здатний самостійно поширюватися поза межі місць, спеціально призначених для його розведення і підтримки, крім випадків підпалу. Страховик також відшкодовує збитки заподіяні задимленням в результаті пожежі, виділенням сажі і корозійного газу, а також впливом на майно продуктів згоряння (диму, сажі, кіптяви), незалежно від місця виникнення пожежі, а також збитки, завдані внаслідок заходів, спрямованих на порятунок майна, гасіння пожежі чи запобігання поширення пожежі, в тому числі збитки, завдані засобами пожежогасіння.
Відповідно до п.4.1.1 Умов при настанні події, що має ознаки страхового випадку, страхувальник зобов`язаний
- негайно вжити заходів щодо рятування майна, запобігання та зменшення розмірів збитків. 
- негайно протягом 2 годин повідомити компетентні органи та вимагати від них оформленнядокументів щодо встановлення факту, причин та наслідків події, що сталась;
- не пізніше 24 годин повідомити Страховику про подію ( не враховуючт вихідні та світкові дні);
- протягом двох робочих днів з дати повідомлення Страховика по телефону, надати письмове повідомлення про подію. 
Згідно з п.4.2 Умов для одержання страхового відшкодування Страхувальник повинен подати Страховику такі документи:
- заяву про виплату страхового відшкодування;
- копію паспорта та документа, що засвідчує РНОКПП особи одержувача страхової виплати;
- якісні фотографії пошкодженого майна;
- документи з компетентних органів, що засвідчують факт настання страхового випадку: акт про пожежу, висновок дослідно-випробувальної лабораторії ДСНС про причини і обставини пожежі – за «Вогневими ризиками»;
- документи, що підтверджують сплату Страхувальником витрат, що пов`язані із рятуванням майна;
- технічний паспорт на нерухоме майно, що містить основні відомості про його технічні характеристики;
- документ, що підтверджує право Страхувальника на нерухоме майно;
- перелік знищеного /пошкодженого майна із зазначенням його вартості;
- документ, що підтверджує розмір витрат на відновлення майна після настання страхового випадку (калькуляцію витрат на відновлення). 
Відповідно п.п. 5.2.26 п.5.2 Умов, до страхових випадків не належать і виплата страхового відшкодування не здійснюються за збитками, які виникли внаслідок невжиття Страхувальником/Вигодонабувачем заходів з рятування майна і запобігання його подальшому пошкодженню, або необхідних заходів для зменшення розміру збитків.
Позивачкою сплачувались періодичні страхові платежі, що підтверджено банківськими квитанціями (а.с.8-11). 
Відповідно до Акту Черкаського районного управління ГУ ДСНС України у Черкаській області 24.12.2024 року орієнтовно о 08:05 виникла пожежа за адресою: АДРЕСА_1 , місце виникнення – кухня. Пожежу ліквідовано 24.12.2024 о 08:44. Причина пожежі – коротке замикання електромережі. Пожежею знищено холодильник – 1 од., варочна поверхня – 1 од., стінка кухонна – 1 од., швейна машина – 1 од., оверлок – 1 од., телевізор – 1 од., вікно – 1 од., пароварка – 1 од., мультиварка – 1 од., диван – 1 од., електрочайник – 1 од., велосипед – 1 од., роутер – 1 од. Пожежею пошкоджено двері – 3 од., посуд, телевізор – 1 од., комп`ютер - 1 од., меблі: диван – 1 од., комод - 1 од., крісло – 1 од., пральна машина – 1 од., бойлер – 1 од., оздоблення стін на площі 16 м2, стеля на площі 43, 6 м2, речі домашнього вжитку. 
Відповідно до Акту Черкаського районного управління ГУ ДСНС України у Черкаській області 25.12.2024 року орієнтовно о 15:55 виникла повторна пожежа за адресою: АДРЕСА_1 . Місце виникнення пожежі – житлова кімната. Власник на момент пожежі в квартирі не знаходився. В акті вказано, що пожежею знищено квартиру, причини пожежі встановлюються. На момент складання акту уповноваженою посадовою особою ДСНС встановити причину пожежі не було за можливе.
Відповідно до товарного чеку від 27.12.2026р. позивачем було оплачено надання послуг клінінгової компанії з прибирання наслідків пожежі, вивозу сміття. 
30 грудня 2024 року начальником ДВЛ АРЗ СП ГУ ДСНС України у Черкаській області підполковник служби цивільного захисту Сергій Сук склав Висновок про причини виникнення пожежі № 19. У вказаному висновку щодо обставин виникнення пожежі 25.12.2024р. зазначено, що напередодні 24.12.2024р. у квартирі відбулась пожежа, після ліквідації якої власницею було закрито квартиру і післяпожежну обстановку не змінено. У квартирі була велика кількість речей домашнього вжитку (текстильні матеріали, залишки меблів, продукти харчування), які зазнали термічного впливу та закопчення. Власницею квартири не було прибрано дані речі. Зі слів власниці, послуги з прибирання мала здійснити клінінгова компанія 26.12.2024р. Так як у квартирі під час пожежі 24.12.2024р. було пошкоджено скло, то вібувався вільний газообмін. У квартиру після 24.12.2024р. ніхто не заходив. Розвитку пожежі сплияв пізній час її виявлення, розвинений газообмін, значна пожежна навантага, що складалась з горючих матеріалів (речей домашнього вжитку, меблів), які були хаотичні розташовані. Пунктом 16 Висновку № 19 визначено наслідки п ожежі: в результаті пожежі вогнем було знищено: меблі та речі, які були розташовані у квартирі, облицювання стін на площі 40м2. Пошкоджено - стіни на площі 30 м2. Прямі збитки внаслідок пожежі - 1500000 грн. В п. 18 Висновку про причини виникнення пожежі № 19 від 30.12.2024 зазначена причина виникнення пожежі: пожежа, що виникла 25.12.2024, в квартирі АДРЕСА_2 із подальшим розповсюдженням на квартиру АДРЕСА_3 , виникла в результаті теплового самозаймання речей та матеріалів.
Щодо пожежі, яка виникла 24.12.2024 року, листами від 07.01.2025, 09.01.2025, 03.12.2025 відповідач відмовив позивачу у виплаті страхового відшкодування, обґрунтувавши тим, що відповідно до п.п. 5.3.6. п. 5.3. Договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» № CRRKNBR-22791DD, не підлягають відшкодуванню збитки, що виникли в результаті стрибків напруги, порушення ізоляції, короткого замикання в електроприладах та електромережах. 
Зі змісту наданих відповідачем Умови добровільного страхування, наведених в Додатку № 1 до Пропозиції № 032-2022 щодо укладення електронного договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду», не встановлено наявності пункту 5.3.6 у редакції, вказаній у відмові у виплаті страхового відшкодування. 
Щодо пожежі, яка виникла 25.12.2024 року, ПрАТ «УСК «Княжа ВІГ» листом від 22 січня 2025 року повідомлено Позивачу, що оскільки відповідно до Висновку №19 від 30 грудня 2024 року про причини пожежі причиною виникнення пожежі зазначено теплове самозаймання речей та матеріалів, ПрАТ «УСК «Княжа ВІГ» відмовляє у виплаті страхового відшкодування. Обґрунтовує тим, що відповідно до п.п. 5.2.26 п. 5.2. Договору страхування, до страхових випадків не належать і виплата страхового відшкодування не здійснюється за збитками, які виникли внаслідок невжиттям Страхувальником/Вигодобувачем заходів з рятування майна і запобігання його подальшому пошкодженню, або необхідних заходів для зменшення розміру збитків.
Крім того, до позовної заяви додані копії платіжних документів про витрат на придбання будівельних та інших товарів. У позові вказується, що загальна сума витрат складає 363 грн. 26 коп. Одночасно зазначено, що це лише незначна частина витрат, які необхідно здійснити для ремонту квартири. 

Застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд

Спірні правовідносини регулюються цивільним законодавством. 
Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.
За правилами статей 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно із частинами першою, третьою статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору.
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).
У статті 629 ЦК України закріплено один із фундаментів на якому базується цивільне право - обов`язковість договору. Тобто з укладенням договору та виникненням зобов`язання його сторони набувають обов`язки (а не лише суб`єктивні права), які вони мають виконувати. Не виконання обов`язків, встановлених договором, може відбуватися при: (1) розірванні договору за взаємною домовленістю сторін; (2) розірванні договору в судовому порядку; (3) відмові від договору в односторонньому порядку у випадках, передбачених договором та законом; (4) припинення зобов`язання на підставах, що містяться в главі 50 ЦК України; (5) недійсності договору (нікчемності договору або визнання його недійсним на підставі рішення суду) (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року у справі № 355/385/17 (провадження № 61-30435сво18)).
Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Оскільки умови договорів приєднання розробляються страховиком, тому вони повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим страхувальник має підтвердити, що на час укладення відповідного договору страхування діяли саме ці умови, а не інші. 
Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач страхових послуг) лише приєднує Колегія суддів вважає, що в даному випадку можливо застосувати до вказаних правовідносин правила частини першої статті 634 ЦК України за змістом якої - договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому.
Відповідно до частини першої статті 204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Договір як універсальний регулятор приватних відносин, покликаний забезпечити їх регулювання та має бути направлений на встановлення, зміну або припинення приватних прав та обов`язків (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 22 лютого 2023 року в справі № 465/5980/17 (провадження № 61-1178св20)).
Відповідно до ст.979 ЦК України договір страхування укладається відповідно до цього Кодексу, Закону України "Про страхування", інших законодавчих актів. 
Згідно із ст.980 ЦК України предметом договору страхування є передача страхувальником за плату ризику, пов`язаного з об`єктом страхування, страховику на умовах, визначених договором страхування або законодавством України. Об`єктом страхування можуть бути: життя, здоров`я, працездатність та/або пенсійне забезпечення; майно на праві володіння, користування і розпорядження та/або можливі збитки чи витрати; відповідальність за заподіяну шкоду особі або її майну.
Договір страхування укладається в письмовій формі. Договір страхування може укладатись шляхом видачі страховиком страхувальникові страхового свідоцтва (поліса, сертифіката). У разі недодержання письмової форми договору страхування такий договір є нікчемним (стаття 981 ЦК України).
Відповідно до статті 982 ЦК України істотними умовами договору страхування є предмет договору страхування, страховий випадок, розмір грошової суми, в межах якої страховик зобов`язаний провести виплату у разі настання страхового випадку (страхова сума), розмір страхового платежу і строки його сплати, строк договору та інші умови, визначені актами цивільного законодавства.
Відповідно до статті 98 Закону України «Про страхування» договір страхування укладається виключно в письмовій формі з дотриманням вимог Цивільного кодексу України, встановлених до письмової форми правочину, та оформляється у паперовій формі або у формі електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг", або в порядку, передбаченому законодавством про електронну комерцію. Договір страхування життя може бути укладений шляхом складання одного документа (договору страхування), який підписується сторонами, або шляхом обміну листами, документами, які підписуються стороною, що їх надсилає. У разі подання страхувальником письмової заяви за формою, встановленою страховиком, про намір укласти договір страхування такий договір може бути укладений шляхом надсилання страхувальнику відповідної переддоговірної інформації і документів та видачі страхувальнику страхового свідоцтва (поліса), що не містить розбіжностей з поданою заявою, крім випадків, якщо страхувальник надав на це попередню згоду у заяві. Страхувальник має право відмовитися від договору страхування, якщо поліс містить розбіжності із заявою, протягом 45 днів з дня його отримання, а страховик зобов`язаний повернути отримані кошти за таким договором у повному обсязі.
Згідно ч.1 ст.102 Закону України «Про страхування» договором страхування визначається перелік документів, що підтверджують факт та обставини настання страхового випадку і розмір заподіяної шкоди (збитку), а також форма, спосіб та порядок подання таких документів, якщо інше не передбачено законодавством України. 
Відповідно до ч.2 ст.104 Закону України «Про страхування» підставою для відмови страховика у здійсненні страхових виплат є:
1) навмисні дії страхувальника або особи, на користь якої укладено договір страхування, спрямовані на настання страхового випадку, крім дій, вчинених у стані крайньої необхідності або необхідної оборони, або випадків, визначених законом чи міжнародними звичаями;
2) вчинення страхувальником або особою, на користь якої укладено договір страхування, умисного кримінального правопорушення, що призвело до настання страхового випадку;
3) подання страхувальником неправдивих відомостей про об`єкт страхування, обставини, що мають істотне значення для оцінки страхового ризику, або про факт настання страхового випадку;
4) одержання страхувальником повного відшкодування збитків від особи, яка їх заподіяла. Якщо збиток відшкодований частково, страхова виплата здійснюється з вирахуванням суми, отриманої від зазначеної особи як відшкодування збитків;
5) несвоєчасне повідомлення страхувальником (особою, визначеною у договорі страхування або законодавством) про настання страхового випадку без поважних причин або невиконання інших обов`язків, визначених договором страхування або законодавством, якщо це призвело до неможливості страховика встановити факт, причини та обставини настання страхового випадку або розмір заподіяної шкоди (збитків);
6) наявність обставин, які є винятками із страхових випадків та обмеженнями страхування, передбаченими договором страхування;
7) наявність інших підстав, встановлених законодавством, у тому числі для договорів страхування, обов`язковість укладення яких визначена законом.
Умовами договору страхування можуть передбачатися також інші підстави для відмови у здійсненні страхових виплат, якщо це не суперечить законодавству.
Відповідно до ч.2,3 ст.94 Закону України «Про страхування» розмір страхової суми визначається за домовленістю між страховиком та страхувальником або відповідно до законодавства під час укладення договору страхування або внесення змін до такого договору. У договорі страхування в межах страхової суми можуть визначатися ліміти відповідальності страховика за окремим об`єктом страхування, страховим ризиком або страховим випадком, групою страхових ризиків та/або страхових випадків тощо. При страхуванні майна страхова сума встановлюється в межах дійсної вартості майна за цінами і тарифами, що діють на день укладення договору страхування або внесення змін до такого договору, якщо інше не передбачено договором страхування або законом.
Згідно із ч.7 ст.94 Закону України «Про страхування» страхова виплата не може перевищувати розмір прямого збитку, заподіяного страхувальнику та/або іншій особі, передбаченій договором страхування. Непрямі збитки вважаються застрахованими, якщо це передбачено договором страхування. У разі якщо страхова сума становить певну частку дійсної вартості застрахованого об`єкта страхування, страхова виплата виплачується у такій самій частці дійсної вартості застрахованого об`єкта страхування, якщо інше не передбачено умовами договору страхування.
Відповідно до пункту 9 частини першої статті 4 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» фінансовими вважаються, зокрема, послуги у сфері страхування.
Відповідно до частини четвертої статті 12-1 Закону України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» у редакції, чинній на час укладення оспорюваного договору, фінансові установи повинні розкривати шляхом розміщення на власних веб-сайтах (веб-сторінках) в обсязі та порядку, встановлених зазначеною комісією, таку інформацію, зокрема: повне найменування, ідентифікаційний код та місцезнаходження фінансової установи; перелік фінансових послуг, що надаються фінансовою установою; відомості про ліцензії та дозволи, видані фінансовій установі; річну фінансову та консолідовану фінансову звітність; іншу інформацію про фінансову установу, що підлягає оприлюдненню відповідно до закону, тощо.

Мотивована оцінка суду аргументів учасників справи та позиція суду з питання порушення, не визнання або оспорення права, свободи чи інтересу, за захистом яких мало місце звернення до суду

У справі, що розглядається, предметом спору є стягнення страхового відшкодування за договром добровільного страхування майна. 
Системний аналіз вищевкзаних норм законодавства дає підстави для висновку, що обов`язок доведення права на страхову виплату регулюється законодавством України та умовами договору страхування. Основні положення полягають у тому, що страхувальник повинен документально підтвердити факт страхового випадку та розмір понесених збитків, а страхова компанія — здійснити виплату страхового відшкодування понесених страхувальником збитків в межах страхової суми за відсутності встановлених законом або договором підстав для відмови у виплаті страхового відшкодування. 
В судовому засіданні встановлено, що уклавши електронний договір добровільного страхування № CRRKNBR-22791DD від 09.08.2022 року з ПрАТ «Українська страхова компанія «КНЯЖА ВІЄННА ІНШУРАНС ГРУП» за посередництвом АТ Приватбанк у порядку, визначеному Законами України «Про страхування», «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг», «Про електронні документи та електронний документообіг» страхувальник своїм електронним підписом засвідчив факт та згоду з умовами цього договору, підтвердив свої права та обов`язки за цим договором і погодився з ними. 
Невід`ємними частинами укладеного сторонами договору добровільного страхування №CRRKNBR-22791DD від 09.08.2022 року є Електронний поліс № CRRKNBR-22791DD, який є індивідуальною частиною електронного Договору добровільного страхування, Пропозиція №032-2022 про укладення електронного Договору добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду» (публічна частина) від 06.01.2022р., що є публічною частиною договору та розміщена у вигляді електронного документа на сайті страховика www/kniazhа.ua з Умовами добровільного страхування майна та відповідальності фізичних осіб «Нерухомість без огляду», викладені у додатку № 1 до Пропозиції. 
Доводи сторони позивача про те, що укладений між сторонами договір страхування складається тільки із Електронного полісу № CRRKNBR-22791DD спростовуються змістом самого цього полісу, підписання якого позивач не оспорює, у якому чітко і однозначно вказані усі вищеввказані складові частини договору страхування, укладеного саме у формі публічного договору, тобто шляхом прийняття умов, запропонованих страховиком для усіх споживачів.
Суд також відхиляє як необґрунтовані посилання сторони позивача, що при підписанні договору страхування позивач не була ознайомлена із змістом публічної частини вказаного договору, зокрема Пропозицією та Умовами добровільного страхування майна у Додатку № 1 до Пропозиції, оскільки у підписаному позивачем Електронному полісі № CRRKNBR-22791DD міститься підвердження від імені страхувальника, що до укладення цього договору на виконання вимог Закону «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» Страховик/Страховий агент надав, а Страхувальник отримав і ознайомився із Публічною частиною договору страхування, Правилами страхування та усією необхідною інформацією в обсязі та порядку, що передбачені законом, така інформація є доступною на веб-сторінці Страховика www/kniazhа.ua, є повною та достатньою для розуміння суті фінансової послуги, що надається Страховиком , вся зазначена інформація та всі умови цього Договір страхування та Правил страхування йому зрозумілі, зазначена інформація та Договір не містить двозначних формулювань та/або незрозумілих Страхувальнику визначень. 
Не відповідають принципу добросовісності дії сторони договору, що не відповідають її попереднім заявам або поведінці, якщо інша сторона розумно покладається на них. 
Фактично своїм електронним підписом на Електронному полісі № CRRKNBR-22791DD позивач підтвердила свою здатність виконувати умови цього договору, а також те що всі умови даного договору їй цілком зрозумілі і вона вважала їх справедливими та прийнятними для себе.
Тобто, умови договору добровільного страхування були доведені страхувальнику, позивач з такими умовами була ознайомлена та погодилась з ними. 
24.12.2024р. відбулась пожежа у належній позивачу квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджено Актом про пожежу Черкаського районного управління ГУ ДСНС України у Черкаській області 24.12.2024 року, відповідно до якого причиною пожежі – коротке замикання електромережі, наслідком пожежі вказано перелік речей домашнього вжитку, вікно, двері, оздоблення стін на площі 16 м2, стеля на площі 43,6 м2.
25.12.2024р. відбулась повторна пожежа у належній позивачу квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджено Актом про пожежу Черкаського районного управління ГУ ДСНС України у Черкаській області області від 25.12.2024 року. 30 грудня 2024 року начальником ДВЛ АРЗ СП ГУ ДСНС України у Черкаській області складений висновок про причини виникнення пожежі - теплове самозаймання речей та матеріалів. У вказаному акті розмір прямих збитків визначений в сумі 1 500 000 грн., наслідками пожежі вказано знищення меблів та речей, розташованих у квартирі, облицювання стін на площі 40м2, пошкодження стіни на площі 30 м2. 
Таким чином, 24.12.2024р. та 25.12.2024р. настали страхові випадки, передбачені договором добровільного страхування № CRRKNBR-22791DD від 09.08.2022 року, у зв`язку з чим позивач набула права на отримання страхової виплати за умов доведення розміру збитків та відсутності підстав для відмови у виплаті страхового відшкодування. 
Разом з тим, в судовому засіданні не підтверджено переконливими об`єктивними доказами розмір збитків, заподіяних позивачу внаслідок страхових випадків. 
У позові позивачем стверджується про спричинення їй збитків в розмірі 1 500 000 грн. з посиланням на висновок про причини виникнення пожежі, складений начальником ДВЛ АРЗ СП ГУ ДСНС України у Черкаській області 30 грудня 2024 року, однак вказана зазначена у висновку сума є очевидно необгрунтованою, оскільки не містить будь-якого обгрунтування щодо переліку знищеного/пошкодженого майна із зазначенням його вартості; калькуляцію вартості відновлювального ремонту (матеріали + роботи) за ринковими цінами. Також фактично розмір збитків 1500 000 грн. позивачкою стверджується внаслідок пожежі 25.12.2024р. без розмежування обсягу та характеру знищеного/ушкодженого майна 24.12.2024р. та 25.12.2024р. 
Велика Палата ВС у постанові від 21.06.2023 року по справі № 916/3027/21 виснувала, що принцип змагальності передбачає покладення тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язку вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переколивості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс.
Згідно з п.4.2 Умов добровільного страхування майна для одержання страхового відшкодування Страхувальник повинен подати Страховику, серед іншого, такі документи щодо обгрунтування збитків як перелік знищеного /пошкодженого майна із зазначенням його вартості; калькуляцію витрат на відновлення. 
Позивачем не доведено подання вказаних документів страховику та не долучалось до матеріалів справи. Також позивачем не надано документального підтвердження набуття нею у власність тих речей домашнього вжитку, які вказані у Акті про пожежу від 24.12.2024р. та Висновку про причини пожежі від 30.12.2024р.
Вказівки у актах про пожежу про пошкодження внутрішнього оздоблення квартири, та квитанції про оплату витрат ремонту не підтверджують з достовірністю характеру пошкоджень у конкретних приміщеннях квартири та причинного зв`язку їх виникнення із страховими випадками 24.12.2024р. або 25.12.2024р. Суд також враховує, що калькуляція вартості відновлювального ремонту (матеріали + роботи) за ринковими цінами потребує спеціальних знань у галузі будівництва, проте позивачем не заявлялось клопотання про залучення експерта або спеціаліста для визначення розміру відповідних матеріальних збитків. 
Оскільки позивач не надала належні і допустимі докази щодо розміру прямих збитків внаслідок страхових випадків, відсутні підстави для доведення вказаного у позові розміру збитків 1 500 000 грн. або іншого конкретного розміру, який би обгрунтовувався матеріалами справи, а відтак відсутні підстави для висновку про настання обов`язку для виплати страховиком страхового відшкодування збитків у межах встановлених п.п. 8.1.1. (страхування нерухомого майна (конструкції) з невід`ємними комунікаціями) та 8.1.2 договору страхових сум 50 000 грн. та 100 000 грн. (страхування внутрішнього оздоблення нерухомості) відповідно. 
Надаючи оцінку діям відповідача щодо виконання умов договору страхування, суд погоджується з доводами сторони позивача про те, що відповідачем не доведено правомірність відмови у виплаті страхового відшкодування по страховому випадку 24.12.2024р. з посиланням на пункт 5.3.6 договору страхування, оскільки такого пункту не містить договір № CRRKNBR-22791DD від 09.08.2022 року. Також відповідачем не обґрунтовано переконливих підстав для відмови у виплаті страхового відшкодування по страховому випадку 25.12.2026р., оскільки відмова у страховій виплаті через невжиття заходів щодо мінімізації ризиків може вважатись обгрунтованою, якщо страхувальник знехтував обов`язками, передбаченими договором страхування або законом. Разом з тим, в ході судового розгляду встановлено, що позивачем вживались заходи щодо звернення до спеціалістів клінігової компанії для прибирання квартири, враховуючи загальновідомі ризики для житття та здоров`я шляхом отруєння чадних газом при перебуванні у приміщенні після пожежі 24.12.2024р. 
Разом з тим, визнання необґрунтованою відмову страховика у виплаті страхового відшкодування може бути підставою для задоволення позову про стягнення страхового відшкодування збитків у межах страхової суми лише за умови доведення страхувальником розміру таких збитків. Для отримання відшкодування необхідно документально підтвердити факт заподіяння збитків, їх розмір та причинно-наслідковий зв`язок. 
Оскільки під час розгляду справи позивачем не доведено розмір збитків внаслідок пожеж у належній їй кватирі, вимога про стягнення страхового відшкодування підлягає відхиленню за недоведеністю розміру збитків. 
На основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідженими в судовому засіданні доказами, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку, що позов не підлягає до задоволення у повному обсязі. 

Питання про судові витрати

Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до ч.6 ст.141 ЦПК України якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від оплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
При звернення до суду з позовом про захист прав споживача позивач була звільнена від сплати судвоого збору, тому в зв`язку зку із залишенням позову без задоволення оплата судового збору відноситься на рахунок держави. 
Керуючись п.3 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02.06.2016 року №1402-УІІІ «Про судоустрій та статус суддів», ст.ст. 12,13, 81, 80, 141, 259, 263-265, 268, 352-354 ЦПК України, ст. 626, 629, 633, 634, 980, 981, Законом України "Про страхування", суд, -
ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Українська страхова компанія «Княжа Вієнна Іншуранс Груп» про стягнення суми страхового відшкодування 150 000 грн. відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Черкаського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

ГОЛОВУЮЧИЙ
Позивач: Яковченко Лілія Миколаївна ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).
Відповідач: Приватне акціонерне товариство «Українська страхова компанія «Княжка Вієнна Іншуранс Груп (код ЄДРПОУ: 24175269, м. Київ, вул. Глибочицька, 44).

Повний текст рішення складений 23 квітня 2026 року.