Головуючий І інстанції: Лук`яненко М.О.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2026 р. 	Справа № 520/23116/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді Катунова В.В.,
Суддів: Ральченка І.М. , Подобайло З.Г. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 09.10.2025, майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, по справі № 520/23116/25
за позовом ОСОБА_1 
до  Холодногірсько-Новобаварського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції , Державного виконавця Холодногорсько - Новобаварського відділу державної виконавчої служби у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції Сикалової Олени Володимирівни , КНЕДП АТ "Ощадбанк"  третя особа:  Кабінет Міністрів України 
про визнання дій (бездіяльності) протиправними, визнання протиправним та скасування постанови, зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі - позивачка) звернулась до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.09.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачці термін для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з моменту отримання ухвали. Вказано, що усуваючи недоліки позовної заяви позивачці необхідно надати до суду:
- позовну заяву, викладену українською мовою та копії такого адміністративного позову з додатками відповідно до кількості учасників справи;
- докази про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;
- належним чином засвідчені копії письмових доказів (додатків до позову). Суд зауважив, що позивач повинен засвідчити копії лише тих письмових доказів, оригінали яких знаходяться у нього.
10.09.2025 позивачка подала до Харківського окружного адміністративного суду заяву про долучення до матеріалів справи копії талону про прийняття заяви про надання безоплатної вторинної правничої допомоги до реєстраційного номеру звернення від 10.09.2025 №2025-4035806, за змістом якого вбачається, що 10.09.2025 ОСОБА_1 звернулась до Східного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги з приводу усунення недоліків позовної заяви у даній справі.
Крім того просила продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви для підготовки документів до суду.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 15.09.2025 продовжено позивачці строк для усунення недоліків в оформленні матеріалів позову у строк 5 днів з дня отримання даної ухвали.
Копію даної ухвали направлено позивачці рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу позивачки: АДРЕСА_1 , яке повернулась до суду з відміткою: "за закінченням терміну зберігання".
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.10.2025 позовну заяву повернуто позивачці.
Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, позивачка подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповноту з`ясування обставин у справі, невідповідність висновків судді фактичним обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати ухвалу від 09.10.2025 та направити справу для продовження розгляду в суд першої інстанції по суті позовних вимог.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначила, що ухвалу судді від 15.09.2025 позивачка не отримала своєчасно, крім того вказує, що вона просила вручити її особисто, а не відправляти ніякими засобами зв`язку. Вказує, що в результаті неотримання ували суду вона не змогла виправити недоліки, оскільки потребує правової допомоги для складання позовної заяви.
Кабінет Міністрів України подав відзив на апеляційну скаргу, в якому вказав, що апеляційна скарга є необґрунтованою, а оскаржувана ухвала не підлягає скасуванню. Зауважив, що позивачка до 15.01.2026 не вчиняла жодних дій для усунення недоліків, визначених ухвалою від 01.09.2025.
Відповідно до ч. 1 ст. 312 КАС України, апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
За приписами ч. 2 ст. 312 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 5-7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
Враховуючи обставини цієї справи, а також те, що апеляційна скарга подана на ухвалу, перегляд якої можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги у порядку письмового провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що поштове відправлення з вкладеною копією ухвали про залишення позовної заяви без руху, не було вручено адресату, з незалежних від суду причин, а саме - поштове відправлення повернуто до суду з підстав "за закінченням терміну зберігання", про що зазначено у довідці відділення поштового зв`язку, прикріпленої до конверта, тому суд першої інстанції дійшов висновку, що є всі підстави вважати, що судове відправлення було вручене належним чином, встановлений судом строк для усунення недоліків позовної заяви закінчився, а позивачем виявлені недоліки позовної заяви не усунуті.
Колегія суддів погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист визначеним законом шляхом.
Згідно з ч. 1 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 2 статті 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.
Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів визначені у статтях 160 і 161 цього КАС України.
Частинами 1, 2 статті 169 КАС України закріплено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Зміст наведених норм дає підстави дійти висновку, що залишення позовної заяви без руху - це тимчасовий захід, який застосовується судом з метою усунення позивачем недоліків позовної заяви та дотримання порядку її подання. Недоліки можуть стосуватися як позовної заяви (змісту та форми), так і порядку подання. При цьому, оцінка позовної заяви та констатація недоліків у ній є суб`єктивною.
Згідно п.1 ч.4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо останній не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Виходячи з викладеного, необхідною умовою для повернення позивачу поданої ним позовної заяви на підставі частини 4 статті 169 КАС України, є наявність одночасної сукупності наступних умов: 1) позовна заява була залишена ухвалою суду без руху із визначенням її конкретних недоліків відповідно до вимог статей 160, 161 КАС України; 2) позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.
Так, ухвалою суду першої інстанції від 01.09.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачці термін для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з моменту отримання ухвали. Вказано, що усуваючи недоліки позовної заяви позивачці необхідно надати до суду:
- позовну заяву, викладену українською мовою та копії такого адміністративного позову з додатками відповідно до кількості учасників справи;
- докази про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону;
- належним чином засвідчені копії письмових доказів (додатків до позову). Суд зауважив, що позивач повинен засвідчити копії лише тих письмових доказів, оригінали яких знаходяться у нього.
10.09.2025 позивачка подала до Харківського окружного адміністративного суду заяву, в якій, зокрема, просила продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви для підготовки документів до суду.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 15.09.2025 продовжено позивачці строк для усунення недоліків в оформленні матеріалів позову у строк 5 днів з дня отримання даної ухвали.
Копію вказаної ухвали направлено позивачці рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу позивачки: АДРЕСА_1 , яке повернулась до суду з відміткою : "за закінченням терміну зберігання".
За визначенням в п.12 ст. 4 КАС України, судове рішення - рішення, постанова, ухвала суду будь-якої інстанції.
За правилами ч.5 ст.251 КАС України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення в електронній формі надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
З огляду на матеріали справи, копія ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 15.09.2025 про продовження позивачці строку для усунення недоліків, на виконання вимог КАС України направлена позивачці засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу зазначену в адміністративному позові. 
Працівниками "Укрпошта" повернуто поштове відправлення суду, яке надсилалися на адресу позивачки з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою".
Відповідно до п. 5 ч. 6 ст. 251 КАС України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Згідно Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року № 270, у разі відсутності адресата поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику за закінченням встановленого строку зберігання.
Водночас до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб – учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку з позначками “за закінченням терміну зберігання”, “адресат вибув”, “адресат відсутній” і т. п., з врахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.10.2018 у справі №821/818/16, від 16.12.2020 у справі №120/4080/19-а.
Крім того, колегія суддів звертає увагу, що позивачка отримала особисто 08.09.2025 ухвалу суду від 01.09.2025 року, якою позов залишено без руху, про що свідчить відмітка на супровідному листі (а.с. 9), тому позивачка вважається такою, що була належно повідомлена про залишення її позовної заяви без руху.
Отже, враховуючи, що ухвалу суду від 15.09.2025 про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви повернуто до суду з незалежних від суду причин, вказана ухвала вважається належним чином врученою адресату, а позивачка вважається такою, що була належним чином повідомлена про продовження строку для усунення недоліків позовної заяви.
У визначений судом першої інстанції строк недоліки позовної заяви позивачка не усунула.
Також, колегія суддів звертає увагу, що у частині другій статті 169 КАС України імперативно закріплений процесуальний строк на усунення недоліків заяви (скарги), який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви (скарги) без руху.
Згідно п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Отже, постановляючи оскаржувану ухвалу, судом першої інстанції дотримано норми процесуального права.
На противагу доводам апеляційної скарги, колегія суддів зазначає, що позивачка як особа, яка ініціювала судовий процес з метою захисту своїх прав, свобод та інтересів, має бути зацікавлена у тому, щоб організувати належне та своєчасне отримання кореспонденції від суду, а положення КАС не покладають на суд обов`язку встановлювати причини, за яких не було вручено поштове відправлення адресату, навіть якщо такі причини в подальшому виявляться поважними.
Ураховуючи наведене, можна дійти висновку, що суд першої інстанції вжив заходів з використанням передбачених нормами КАС процесуальних засобів щодо належного повідомлення позивачку про прийняту ухвалу, якою позов було залишено без руху.
Колегія суддів зауважує, що, ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення.
Від так, в цій ситуації ОСОБА_1 , як особа, що ініціювала судовий розгляд справи, повинна була цікавитися ходом її розгляду. Хвороба позивачки, наявність у неї інвалідності може бути поважною причиною для поновлення процесуального строку, водночас не може бути підставою для скасування законної ухвали про повернення позовної заяви, оскільки суд першої інстанції не допустив порушень норм процесуального права в період від винесення ухвали про залишення позовної заяви без руху до етапу повернення позову.
Враховуючи викладене, колегія суддів дійшла висновку щодо наявності правових підстав для повернення позовної заяви.
Доводи позивачки про те, що суд повинен був вручити їй особисто копію ухвали, а не направляти її засобами будь якого зв`язку, колегія суддів відхиляє, оскільки за приписами ч.5 ст.251 КАС України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення в разі відсутності електронного кабінету направляється рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Крім того, колегія суддів зауважує, що позивачкою особисто 25.09.2025 через канцелярію суду було подано заяву про залучення доказів, водночас з жодною заявою про видачу їй документів або ознайомлення з матеріалами справи вона не зверталась.
При цьому, слід зазначити, що згідно з ч.8 ст.169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
За правилами ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 09.10.2025 по справі № 520/23116/25 залишити без змін . 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. 

Суддя-доповідач 		В.В. Катунов 	
Судді	   	І.М. Ральченко   З.Г. Подобайло