КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 квітня 2026 року м. Київ №320/5758/24
Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Спеціального авіаційного загону оперативно-рятувальної служби цивільного захисту ДСНС до Антимонопольного комітету України в особі Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель про визнання протиправним та скасування рішення,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернувся Спеціальний авіаційний загін оперативно-рятувальної служби цивільного захисту ДСНС з позовом до Антимонопольного комітету України в особі Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, у якому просить суд:
- визнати протиправним та скасування рішення Комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №14296-р/пк-пз від 07.09.2023.
Позивач обґрунтовує позовні вимоги тим, що відповідач не врахував надані замовником пояснення, не надав оцінки встановленим невідповідностям тендерної пропозиції учасника ФОП ОСОБА_1 , а також дійшов помилкового висновку про неправомірність відхилення такої пропозиції. Крім того, позивач вказує, що спірне рішення не відповідає критеріям обґрунтованості, визначеним частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки прийняте без урахування усіх обставин, що мають значення для справи.
Ухвалою суду відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Відповідач у відзиві на адміністративний позов заперечує проти його задоволення та зазначає, що оскаржуване рішення прийнято з дотриманням вимог законодавства у сфері публічних закупівель, у межах наданих повноважень та на підставі повного і всебічного дослідження матеріалів скарги. Відповідач стверджує, що Антимонопольний комітет України як орган оскарження діяв відповідно до положень Закону України «Про публічні закупівлі» та Особливостей здійснення публічних закупівель, а рішення прийнято Постійно діючою адміністративною колегією за результатами розгляду скарги суб`єкта оскарження у встановленому законом порядку . Крім того, відповідач зазначає, що під час розгляду скарги було встановлено неправомірність відхилення тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 , оскільки замовником не доведено наявність невідповідностей у поданих документах, зокрема щодо цінової пропозиції, а також безпідставно застосовано положення тендерної документації щодо наявності «накладень» на сканованих документах . Відповідач також вказує, що тендерна документація не містила обов`язку зазначення конкретної модифікації товару, а надані учасником документи містили достатню інформацію для ідентифікації предмета закупівлі та підтвердження його відповідності встановленим вимогам. Окрім цього, відповідач зазначає, що вимоги щодо зазначення особи, яка здійснюватиме інструктаж та навчання, не були прямо передбачені тендерною документацією, у зв`язку з чим відсутність такої інформації не могла бути підставою для відхилення пропозиції учасника. Також відповідач наголошує, що замовником безпідставно застосовано процедуру усунення невідповідностей та неправомірно оцінено документи, подані учасником, що призвело до порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель. З огляду на викладене, відповідач вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Також, відповідач надіслав клопотання про здійснення розгляду справи у порядку загального позовного провадження. 
Розглянувши клопотання відповідача, суд зазначає таке. 
За приписами частин першої - третьої статті 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
Згідно частин першою - третьою статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Відтак, за загальним правилом, будь-яка справа може розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження, крім тих, які обов`язково повинні розглядатися за правилами загального позовного провадження (їх визначено частиною четвертою статті 12, частиною четвертою статті 257 КАС України).
Відповідно до частини четвертої статті 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.
Відтак, справи за позовами юридичних осіб до контролюючих органів щодо оскарження індивідуальних актів, таких як рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель, не належать до тієї категорії справ, які повинні розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження.
Представник відповідача не навів обґрунтованих мотивів, які б вказували про доцільність розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження.
Суд звертає увагу, що в ухвалі про відкриття провадження у справі сторонам у справі роз`яснено порядок викладення вимог, заперечень, аргументів, пояснень та міркувань щодо предмета спору у заявах по суті справи. Встановленим порядком відповідач не обмежений у можливості доводити перед судом переконливість своїх доводів та надавати докази. При цьому суд зауважує, що пояснення сторін у судовому засіданні не є доказами у справі.
Так само твердження представника відповідача у клопотанні про те, що справа має важливе значення для контролюючого органу та становить значний суспільний інтерес, є суб`єктивною думкою представника, що також не є підставою для розгляду справи за правилами загального позовного провадження.
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в ухвалі від 05 квітня 2021 року у справі №420/8512/20 зазначив, що вжите законодавцем словосполучення «значний суспільний інтерес» необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей, девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає питання загальнодержавного значення, як от визначення і зміни конституційного ладу в Україні, виборчого процесу (референдуму), обороноздатності держави, її суверенітету, найвищих соціальних цінностей, визначених Конституцією України тощо.
Однак у цій справі спір стосується захисту прав конкретної юридичної особи та пов`язаний із оскарженням рішень відповідача як актів індивідуальної дії. Тому відсутні підстави для висновків про значний суспільний інтерес у зв`язку із розглядом такої справи.
На думку суду, категорія та складність справи, обсяг та характер доказів у ній, значення справи для сторін та обраний позивачем спосіб захисту дають можливість та підстави суду розглянути справу саме за правилами спрощеного позовного провадження, у зв`язку із чим в задоволенні клопотання про розгляд цієї справи за правилами загального позовного провадження належить відмовити.
Також, відповідачем подано клопотання про залучення до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 та товариства з обмеженою відповідальністю «АВІВІСТ» .
В обґрунтування зазначеного клопотання відповідач посилається на те, що спірне рішення органу оскарження було прийняте за результатами розгляду скарги фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , а також стосувалося тендерної пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «АВІВІСТ», у зв`язку з чим рішення у даній справі може вплинути на їх права та обов`язки.
Вирішуючи питання щодо залучення третіх осіб, суд виходить із положень частини другої статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої треті особи залучаються до участі у справі у разі, якщо судове рішення може вплинути на їх права, свободи, інтереси або обов`язки.
Разом з тим, сам по собі факт участі відповідних осіб у процедурі закупівлі або у процедурі адміністративного оскарження не є безумовною підставою для їх залучення до участі у справі.
Суд зазначає, що предметом розгляду у даній справі є правомірність рішення Антимонопольного комітету України як суб`єкта владних повноважень, а не права та обов`язки учасників процедури закупівлі як таких.
Отже, у межах даного спору суд перевіряє дотримання відповідачем вимог законодавства при прийнятті спірного рішення, тоді як права та обов`язки фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 та товариства з обмеженою відповідальністю «АВІВІСТ» безпосередньо не є предметом судового розгляду.
Крім того, відповідачем не наведено конкретних обставин та не надано належних доказів, які б свідчили про те, що судове рішення у даній справі прямо вплине на права чи обов`язки зазначених осіб.
За таких обставин суд дійшов висновку про відсутність підстав, передбачених статтею 49 Кодексу адміністративного судочинства України, для залучення фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 та товариства з обмеженою відповідальністю «АВІВІСТ» до участі у справі як третіх осіб.
У зв`язку з викладеним, клопотання відповідача задоволенню не підлягає.
Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Спеціальний авіаційний загін Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій як замовник оприлюднив оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями за процедурою закупівлі № UA-2023-08-03-009558-a, предметом якої є закупівля товару за кодом ДК 021:2015 – 34510000-5 «Судна (надувні авіаційні рятувальні плоти типу Т12 або еквівалент)».
Участь у процедурі закупівлі брали: ПП «НЕТТРЕЙДІНГ», ТОВ «ЮКОЙЛ», ФОП ОСОБА_1 , ТОВ «Український Капітал Груп», ТОВ «АВІВІСТ», ТОВ «ПРОМТЕХІНВЕСТ ГРУП» . 
Кінцевий строк подання тендерних пропозицій було визначено 13.08.2023, а електронний аукціон відбувся 14.08.2023.
За результатами розгляду тендерних пропозицій позивачем було відхилено тендерну пропозицію ФОП ОСОБА_1 з підстав відсутності належним чином оформленої цінової пропозиції, неможливості ідентифікації предмета закупівлі через відсутність конкретного найменування товару та виробника, відсутності інформації щодо особи, яка здійснюватиме первинний інструктаж та навчання персоналу . 
При цьому позивачем, відповідно до вимог пункту 43 Особливостей, було надано учаснику можливість усунути виявлені невідповідності, однак останній завантажив документи після кінцевого строку подання пропозицій, зокрема цінову пропозицію від 23.08.2023, що містила іншу ціну та дату.
За результатами розгляду скарги учасника, Антимонопольний комітет України прийняв рішення про часткове задоволення скарги та визнав відхилення тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 неправомірним.
Не погоджуючись із зазначеним рішенням, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, дослідивши надані позивачем та відповідачем докази, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до пунктів 8, 28, 29, 30 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин):
забезпечення тендерної пропозиції - надання забезпечення виконання зобов`язань учасника перед замовником, що виникли у зв`язку з поданням тендерної пропозиції, у вигляді такого забезпечення, як гарантія
тендер (торги) - здійснення конкурентного відбору учасників з метою визначення переможця торгів згідно з процедурами, установленими цим Законом (крім переговорної процедури закупівлі);
тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав;
тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Статтею 3 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Частиною третьою статті 7 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України. Антимонопольний комітет України та Рахункова палата здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України. Органи, уповноважені на здійснення контролю у сфері закупівель, не мають права втручатися у проведення процедур закупівель.
Згідно з частиною третьою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України.
Постійно діюча адміністративна колегія (колегії) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель діє у складі трьох державних уповноважених Антимонопольного комітету України. Голова постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України повинен мати вищу освіту.
Член постійно діючої адміністративної колегії (колегій), який є пов`язаною особою із суб`єктом оскарження або замовником, не може брати участі в розгляді та прийнятті рішень щодо такої скарги і повинен бути замінений на час розгляду і прийняття рішення щодо такої скарги іншим державним уповноваженим Антимонопольного комітету України, що визначається Головою Антимонопольного комітету України.
Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону України «Про Антимонопольний комітет України», якщо інше не встановлено цим Законом.
Абзацом першим частини першої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. Після розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб`єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.
Відповідно до абзацу 1 частини третьої статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі» електронна система закупівель повинна бути загальнодоступною та гарантувати недискримінацію, рівні права під час реєстрації всім заінтересованим особам та рівний доступ до інформації всім особам, обмін і збереження інформації та документів має відбуватися з гарантуванням непорушності даних про учасників і їхніх пропозицій під час проведення процедури закупівлі та їх конфіденційність до моменту розкриття тендерних пропозицій.
Відповідно до статті 20 Закону України «Про публічні закупівлі» відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.
Згідно з частинами першою, другою, абзацом 1 частини третьої статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.
Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).
Відповідно до статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.
Тендерна документація повинна містити:
1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій;
2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним;
3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля;
4) кількість товару та місце його поставки;
5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
7) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота);
9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ);
10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій;
11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції;
12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;
13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати);
16) прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.
Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.
Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.
Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
Частиною 1 статті 25 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.
У відповідності до пункту 4 частини 1 статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.
Відповідно до частини третьої статті 22 Закону тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Відповідно до пункту другого частини першої статті 31 Закону Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель, зокрема, якщо: тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Зазначена норма Закону є імперативною та не передбачає виключень.
Відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі у разі наявності зазначених вище підстав є обов`язком Замовника.
Як встановлено судом, предметом спору є правомірність рішення Комісії Антимонопольного комітету України №14296-р/пк-пз від 07.09.2023, яким задоволено скаргу ФОП ОСОБА_1 . 
Відповідно до частини шістнадцятої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення в межах доводів скарги та на підставі інформації, розміщеної в електронній системі закупівель.
З матеріалів справи вбачається, що відповідно до пункту 1 розділу III тендерної документації пропозиція подається учасником в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення відповідних електронних форм та завантаження документів, визначених документацією.
При цьому, у складі тендерної пропозиції учасник зобов`язаний, зокрема, надати заповнену та підписану цінову пропозицію за формою, визначеною у додатку 1 до документації, а також документи, що підтверджують відповідність технічним, якісним та кількісним характеристикам предмета закупівлі відповідно до додатку 3.
Крім того, документацією встановлено вимоги до оформлення документів, зокрема, щодо їх подання у вигляді сканованих копій без накладень, малюнків чи інших графічних елементів, які можуть впливати на зміст документа.
Як встановлено судом, у складі тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 містилась, зокрема, цінова пропозиція від 11.08.2023 № 35.9, яка містить найменування товару, країну походження та підпис учасника.
Разом з тим, підставою для відхилення зазначеної пропозиції Замовник визначив нібито наявність накладень на поданих документах, у зв`язку з чим дійшов висновку про відсутність належним чином оформленої цінової пропозиції.
Однак, як встановлено під час розгляду справи, Замовником не надано жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували наявність у зазначених документах накладень, малюнків чи інших елементів, що порушують вимоги тендерної документації.
При цьому суд враховує, що уповноважена особа Замовника не наділена спеціальними знаннями у сфері технічної експертизи документів, а відтак її висновки щодо наявності накладень на документах не можуть вважатися належним доказом у розумінні процесуального закону.
Крім того, судом встановлено, що Замовником було безпідставно застосовано процедуру усунення невідповідностей відповідно до пункту 43 Особливостей, оскільки зазначені ним недоліки не підтверджені належними доказами та фактично не існували.
За таких обставин суд погоджується з висновками органу оскарження про те, що відхилення тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 було здійснено без достатніх правових підстав.
Таким чином, неправомірно відхиливши тендерну пропозицію учасника, Замовник порушив вимоги пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель.
Також, відповідно до пункту 1 розділу III тендерної документації, тендерна пропозиція подається учасником в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм та завантаження документів, передбачених документацією.
Згідно з вимогами тендерної документації, учасник зобов`язаний, зокрема, надати заповнену та підписану цінову пропозицію за встановленою формою, а також документи, що підтверджують відповідність предмета закупівлі технічним, якісним та кількісним характеристикам.
Як убачається з матеріалів справи, у складі тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 містилися, зокрема, технічна специфікація, цінова пропозиція від 11.08.2023 №35.9, а також довідка про перелік сертифікованих станцій обслуговування .
При цьому у поданій технічній специфікації учасником підтверджено обов`язок проведення первинного інструктажу та навчання персоналу замовника у день передачі товару, що відповідає вимогам тендерної документації. Водночас документація не містить обов`язку зазначення конкретної особи, яка здійснюватиме такий інструктаж, а лише визначає можливість його проведення представником виробника або сертифікованої станції обслуговування.
Разом з тим, підставою для відхилення тендерної пропозиції зазначеного учасника Замовник визначив нібито наявність накладень на сканованих документах, у зв`язку з чим дійшов висновку про відсутність належних документів у складі пропозиції.
Однак, як встановлено судом, Замовником не надано жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували наявність у поданих документах накладень, малюнків чи інших елементів, що суперечать вимогам тендерної документації.
Крім того, суд враховує, що висновки уповноваженої особи Замовника щодо наявності накладень на документах не ґрунтуються на спеціальних знаннях та не підтверджені жодними експертними висновками або іншими доказами.
За таких обставин підстави для застосування процедури усунення невідповідностей відповідно до пункту 43 Особливостей були відсутні, оскільки фактичні невідповідності у документах учасника не доведені.
Суд також встановив, що документи, завантажені учасником 23.08.2023 на виконання вимоги Замовника, були подані після кінцевого строку подання тендерних пропозицій, який сплив 13.08.2023, а відтак не можуть вважатися складовою первинної тендерної пропозиції та не підлягають врахуванню при її оцінці.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що тендерна пропозиція ФОП ОСОБА_1 відповідала вимогам тендерної документації, а її відхилення Замовником було здійснено без належних правових підстав.
Таким чином, Замовник, неправомірно відхиливши тендерну пропозицію учасника, порушив вимоги пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель.
Відповідно, висновки органу оскарження про наявність порушень у діях Замовника є обґрунтованими.
Також, суд зазначає про те, що відповідно до пункту 24 Особливостей здійснення публічних закупівель, замовник зобов`язаний оприлюднити оголошення про проведення відкритих торгів та тендерну документацію в електронній системі закупівель у встановлені строки, при цьому тендерна документація формується відповідно до вимог статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» .
Згідно з положеннями статей 22 та 23 зазначеного Закону, технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі повинні бути визначені замовником чітко та однозначно, а у разі посилання на конкретні стандарти або характеристики – із зазначенням можливості подання еквіваленту.
Відповідно до тендерної документації замовника, предметом закупівлі є надувні авіаційні рятувальні плоти типу ТІ2 або еквівалент, із детально визначеними технічними характеристиками, зокрема щодо температурного режиму експлуатації, місткості, габаритів, робочих параметрів, а також вимог щодо сертифікації та відповідності стандартам.
Як встановлено судом, у складі тендерної пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «АВІВІСТ», яке визначено переможцем процедури закупівлі, запропоновано товар – надувні авіаційні рятувальні плоти Liferaft RFD Aerolite 10 (еквівалент типу ТІ2) .
Разом з тим, дослідженням наданої технічної специфікації встановлено, що запропонований товар не відповідає ряду технічних характеристик, визначених у тендерній документації, зокрема, відрізняється діапазон робочих температур; відрізняються показники місткості; відсутні окремі технічні параметри, зокрема щодо висоти експлуатації над рівнем моря. 
Суд зазначає, що поняття «еквівалент» передбачає відповідність товару всім суттєвим характеристикам, визначеним замовником у технічній специфікації, а не лише окремим із них.
Отже, запропонований переможцем товар не може вважатися еквівалентом у розумінні тендерної документації, оскільки не забезпечує повної відповідності встановленим вимогам.
Відповідно до абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей, замовник зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію у разі, якщо вона не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам тендерної документації.
Зазначена норма є імперативною та не передбачає дискреції замовника щодо її застосування.
Таким чином, встановивши невідповідність тендерної пропозиції переможця вимогам документації, замовник був зобов`язаний відхилити таку пропозицію, однак цього не зробив, чим порушив вимоги пункту 44 Особливостей.
Відповідно до статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі», орган оскарження має право приймати рішення про встановлення порушень процедури закупівлі та визначати заходи щодо їх усунення, зокрема шляхом зобов`язання замовника скасувати прийняті рішення.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що рішення органу оскарження, яким зобов`язано замовника скасувати рішення про визначення переможця процедури закупівлі та інші пов`язані рішення, є обґрунтованим, прийнятим у межах повноважень та спрямованим на усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Питання розподілу судових витрат, відповідно до норм статті 139 КАС України, судом не вирішується з огляду на відмову у задоволенні позовних вимог.
Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
Відмовити у задоволенні адміністративного позову. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.