У Х В А Л А
Іменем України
Справа № 285/5295/25 
провадження № 1-кс/0285/258/26
12 березня 2026 року   м. Звягель
Слідчий суддя Звягельського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
заявника представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 : не прибув,
прокурора: ОСОБА_4 
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 12025060530000745 від 23.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КПК України,-
ВСТАНОВИВ:
12.03.2026 представник військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_5 звернувся до суду із зазначеним клопотанням, у якому просить скасувати арешт автомобіля «Mercedes-Benz 404D» в частині користування вказаним майном.
В обґрунтування клопотання зазначає, що 23.09.2025 близько 02:30 водій ОСОБА_6 , військовослужбовець в/ч НОМЕР_1 , керуючи автобусом «Mercedes-Benz 404D» з військовим номерним знаком НОМЕР_2 (реєстраційний номер НОМЕР_3 ), рухаючись по 204 км а/д «Київ-Чоп» в напрямку м. Житомир поблизу с. Миколаївка Звягельського району Житомирської області, допустив зіткнення з автомобілем «ФІА N2J7IP» на шасі «Isuzu NQR71P», д.н.з. НОМЕР_4 , під керуванням водія ОСОБА_7 , який рухався попереду в попутному напрямку. Внаслідок ДТП водій ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження.
Ухвалою слідчого судді Звягельського міськрайонного суду Житомирської області від 29.09.2025 накладено арешт, зокрема на автомобіль «ФІА N2J7IP» на шасі «Isuzu NQR71P», д.н.з. НОМЕР_4 , який належить на праві власності ОСОБА_8 , шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування ним. Слідчий суддя виходив з того, що з метою збереження речових доказів та проведення необхідних експертиз виникла необхідність у арешті майна. Оскільки усі необхідні експертизи із вказаним транспортним засобом були проведені, тому в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба, що є підставою для скасування арешту майна в частині користуванням майном згідно вимог абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України.
Доводи учасників процесу
В судове засідання представник заявника не прибув, заяв чи клопотань не подавав.
В судовому засіданні прокурор заперечив щодо задоволення клопотання та зазначив, що авто зберегло на собі сліди ДТП, досудове розслідування ще триває, експертизи призначені, однак є вірогідність призначення ще додаткових експертиз, тому клопотання є передчасним.
Дослідивши матеріали справи та вивчивши суть клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про повернення клопотання заявнику з наступних підстав. 
Фактичні обставини справи, встановлені судом 
Із наданих суду матеріалів вбачається, що 23.09.2025 близько 02:30 водій ОСОБА_6 , військовослужбовець ВЧ НОМЕР_1 , керуючи автобусом «Mercedes-Benz 404D» з військовим номерним знаком НОМЕР_2 (реєстраційний номер НОМЕР_3 ), рухаючись по 204 км а/д «Київ-Чоп» в напрямку м. Житомир поблизу с. Миколаївка Звягельського району Житомирської області, допустив зіткнення з автомобілем «ФІА N2J7IP» на шасі «Isuzu NQR71P», д.н.з. НОМЕР_4 , під керуванням водія ОСОБА_7 , який рухався попереду в попутному напрямку. Внаслідок ДТП водій ОСОБА_7 отримав тілесні ушкодження.
Згідно витягу з ЄДРСР вбачається, що органом досудового розслідування був Звягельський ВП ГУНП в Житомирській області.
Ухвалою слідчого судді Звягельського міськрайонного суду Житомирської області від 29.09.2025 накладено арешт, зокрема на автобус «Mercedes-Benz 404D» з військовим номерним знаком НОМЕР_2 (реєстраційний номер НОМЕР_3 ), шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування ним. Слідчий суддя виходив з того, що з метою збереження речових доказів та проведення необхідних експертиз виникла необхідність у накладенні арешту на майно (а.с. 4-5). 
Однак, згідно постанови прокурора Житомирської спеціалізованої прокуратури від 31.10.2025 змінено підслідність зазначеного кримінального провадження та доручено проведення досудового розслідування Другому слідчому відділу (з дислокацією у м. Житомирі) ТУ ДБР розташованому у м. Хмельницькому (а.с. 12-14).
Отже, на момент звернення до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, органом досудового розслідування є Другий відділ (з дислокацією у м. Житомирі) ТУ ДБР розташованому у м. Хмельницькому.
Мотиви, з яких виходить суд, і застосовані норми права
Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
Згідно положень ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.
Питання щодо скасування арешту майна врегульовано статтею 174 КПК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.
Разом з тим нормою ст. 174 КПК України не врегульовано питання підсудності клопотань про скасування арешту майна.
Частиною 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування. Дія цього абзацу не поширюється на кримінальні провадження, що віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду згідно з правилами статті 33-1 цього Кодексу.
Таким чином, територіальна підсудність клопотань про скасування арешту майна під час досудового розслідування визначається за місцем знаходження органу, яким проводиться досудове розслідування.
Такий висновок узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 22.04.2020 № 487/7605/19 та в ухвалі від 13.05.2020 № 643/7208/20.
У постановах Верховного Суду від 15.09.2020 № 554/5111/20 та від 13.05.2020 № 643/7208/20 зазначено, що територіальна підсудність повинна визначатись не за фактичним місцем розташування слідчого (групи слідчих) у конкретній справі та не за місцем проведення досудового розслідування, а за місцем знаходження органу досудового розслідування, у складі якого діють такі слідчі (групи слідчих).
Інститут підсудності безпосередньо пов`язаний із забезпеченням права на справедливий судовий розгляд, закріпленого у п. 1 ст. 6 Конвенції, оскільки за його допомогою визначається «належний суд», тобто суд, уповноважений розглядати конкретну справу.
При цьому, згідно із п. 6 ч. 2 ст. 412 КПК України судове рішення в будь-якому разі підлягає скасуванню якщо порушено правила підсудності.
Отже, оскільки орган досудового розслідування - Другий слідчий відділ (з дислокацією у м. Житомирі) ТУ ДБР розташованому у м. Хмельницькому не знаходиться в межах територіальної юрисдикції Звягельського міськрайонного суду Житомирської області, тому слідчий суддя цього суду не має повноважень розглядати таке клопотання і він не є судом, встановленим законом у розумінні статті 6 Конвенції.
Висновки за результатами розгляду клопотання
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна не підсудне Звягельському міськрайонному суду Житомирської області. Із зазначеним клопотанням заявник не позбавлений можливості звернутись до суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування - Другий слідчий відділ (з дислокацією у м. Житомирі) ТУ ДБР розташованому у м. Хмельницькому.
Разом з тим, відповідно до п. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Оскільки питання щодо можливості повернення клопотання про скасування арешту майна, яке не підлягає розгляду в цьому суді, не врегульовано положеннями КПК України, слідчий суддя вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч. 2 ст. 304 КПК України, відповідно до змісту якої скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.
З огляду на наведене, клопотання слід повернути особі, що її подала, для звернення до належного суду.
Керуючись ст. ст. 7, 9, 174, 304, 309 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання представника військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 12025060530000745 від 23.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КПК України - повернути особі, яка його подала. 
Ухвала оскарженню не підлягає, а заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Повний текст ухвали слідчого суді складено 12.03.2026.

Слідчий суддя       ОСОБА_1