КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 лютого 2026 року м. Київ справа №640/27479/21
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Парненко В.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Ультра Альянс» до Антимонопольного комітету України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Державне підприємство «Адміністрація морських портів України» в особі філії «Дельта-лоцман» про визнання протиправним та скасування рішення,
в с т а н о в и в:

Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Ультра» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Антимонопольного комітету України, у якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель №19175-р/пк-пз від 25.08.2021.
В обґрунтування вимог позову вказано, що ознайомившись із Тендерною документацією відкритих торгів (нова редакція), затвердженою рішенням Уповноваженої особи філії «Дельта-лоцман» ДП «АМПУ» від 05 серпня 2021 року ОСОБА_1 , позивачем були виявлені деякі вимоги, які останній вважає дискримінаційними і такими, що суперечать чинному законодавству України у сфері публічних закупівель, так як значно обмежують коло учасників закупівлі, у тому числі і право та законні інтереси на участь у процедурі закупівлі ПрАТ «Страхова компанія «УЛЬТРА». Так, на переконання позивача, Проект договору про закупівлю (Додаток 2 до Тендерної документації) містить пункти щодо перестрахування ризиків, які є дискримінаційними та не відповідають діючому законодавству. Виходячи із умов Тендерної документації і Проекту договору про закупівлю випливає, що укладення і подальше виконання договору добровільного страхування працівників від нещасних випадків (предмет закупівлі) напряму ставиться в залежність від наявності у страховика учасника закупівлі укладених договорів перестрахування з перестраховиком із відповідним рівнем рейтингу за класифікацією наведених міжнародних рейтингових агентств. Тобто переможець торгів зобов`язаний надати відповідний договір перестрахування страхових ризиків. А якщо такий договір перестрахування не буде наданий, то страховий платіж сплачуватися не буде, забезпечення виконання (гарантія виконання) страховику не повернеться, а укладений договір страхування буде розірваний з ініціативи Замовника. Виходячи з наведеного, взяти участь у вищевказаній процедурі закупівлі мають змогу лише страховики, що ВЖЕ мають перестраховиків-нерезидентів з европейських країн із рівнем рейтингу не нижче ніж "А.М.Best" (США) - "В"; "Moody's Investors Service" (CIIIA) - "Ba": "Standard & Poor's" (США) - "BB"; "Fitch Ratings" (Великобританія) "ВВ", оскільки в Україні таких компаній-перестраховиків взагалі немає (перестраховик-резидент не може отримати міжнародний рейтинг більше ніж має сама країна), що є дискримінаційним по відношенню до інших страховиків, у тому числі, позивача.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 жовтня 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі №640/27479/21 та призначено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 грудня 2021 року відмовлено у задоволенні клопотання Антимонопольного комітету України про розгляд справи №640/27479/21 за правилами загального позовного провадження.
Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.
Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
На виконання положень пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України № 2825-ІХ, Окружним адміністративним судом міста Києва скеровано за належністю матеріали цієї справи до Київського окружного адміністративного суду.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського окружного адміністративного суду позовну заяву передано на розгляд судді Парненко В.С.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.02.2025 адміністративну справу 640/27479/21 прийнято до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С., розгляд справи ухвалено здійснювати спочатку за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
В матеріалах справи міститься відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач, спираючись на обґрунтування оскаржуваного рішення, повністю заперечує проти вимог позову та вважає оскаржуване рішення законним та обґрунтованим.
Також в матеріалах справи наявні:
-відповідь на відзив на позовну заяву, згідно якої позивач наполягає на своїй правовій позиції, вважає аргументи, наведені відповідачем у відзиві, необґрунтованими;
-клопотання про заміну назви та місцезнаходження позивача у справі, а саме: з Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Ультра» на Приватне акціонерне товариство «Страхова компанія «Ультра Альянс» (03066, м.Київ, вул. Журавлина, буд.4, оф.222).
Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).
Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).
Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
13.07.2021 на офіційному веб-порталі електронної системи закупівель «ProZorro» було опубліковане оголошення про проведення Філією «Дельта-лоцман» Державного підприємства «Адміністрація морських портів України» від імені Державного підприємства «Адміністрація морських портів України», код ЄДРПОУ 38728507, адреса: 54017, м. Миколаїв, вул. Лягіна, буд. 27 (далі Замовник) відкритих торгів за предметом закупівлі: Страхові послуги за кодом ДК 021:2015 66510000-8 (Страхування працівників від нещасних випадків добровільне), ідентифікатор закупівлі: UA-2021-07-13-003447-c.
Позивачем було прийняте рішення взяти участь у вказаній процедурі відкритих торгів.
09.08.2021 позивачем була подана скарга № UA-2021-07-13-003447-с.а4 (Вих. № 1-09/08/2020) до Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у у сфері публічних закупівель з вимогою зобов`язати Замовника внести зміни в тендерну документацію і привести її у відповідність із вимогами чинного законодавства України у сфері публічних закупівель, та усунути дискримінаційну вимоги проекту договору.
Рішенням колегії № 18399- р/пк-пз від 11.08.2021 р. вказана скарга була прийнята до розгляду, який відбувся 25.08.2021 р. о 10:00 за адресою: вул. Митрополита В. Линківського, 45, кім. 111, м. Київ.
Рішенням колегії № 19175-р/пк-пз від 25.08.2021 р. відповідач відмовив ПрАТ «Страхова компанія «УЛЬТРА» у задоволенні скарги від 09.08.2021 № UA-2021-07-13-003447-c.а4.
Вважаючи свої права порушеними зазначеним рішенням, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Вирішуючи спір по суті, з урахуванням дії норми закону в часі, суд виходить з наступного.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон України "Про публічні закупівлі" (надалі - Закон). 
Зазначеним Законом на Комітет покладено функції органу оскарження. 
Відповідно до частини першої статті 18 Закону Комітетом як органом оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворена Постійно діюча адміністративна колегія Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель (надалі - Колегія). Рішення Колегії ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України. 
Порядок оскарження процедур закупівель визначений статтею 18 Закону.
Відповідно до частини другої статті 18 Закону скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. 
Суб`єкт оскарження подає скаргу в електронному вигляді з накладенням кваліфікованого електронного підпису, що вважається таким відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, в яких зазначається у повному обсязі інформація, передбачена частиною п?ятою цієї статті. 
Якщо оскаржуються умови тендерної документації, разом із скаргою мають бути завантажені документальне підтвердження/докази. 
За подання скарги до органу оскарження справляється плата через електронну систему закупівель. 
Після здійснення оплати скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка, яка разом із скаргою автоматично оприлюднюється в електронній системі закупівель. 
З матеріалів справи вбачається, що позивачем через електронну систему закупівель до органу оскарження була подана скарга від 09 серпня 2021 №UA-2021-07-13-003447-с.а4 щодо порушення Державним підприємством "Адміністрація морських портів України" в особі філії "Дельта-лоцман" порядку проведення процедури закупівлі за предметом "Страхування працівників від нещасних випадків добровільне", оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2021-07-13-003447-с.
Скаржник повідомляв про порушення Замовником порядку проведення Процедури закупівлі та просив, зокрема, зобов`язати Замовника внести зміни до Документації.
Рішенням Колегії від 11.08.2021 № 18399-р/пк-пз Скарга була прийнята до розгляду та запропоновано Замовнику надати пояснення по суті Скарги.
Замовник, шляхом розміщення листа 16.08.2021 на веб-порталі Уповноваженого органу, надав пояснення по суті Скарги.
В ході розгляду Скарги Комісією встановлено наступне.
Відповідно до частини першої статті 1 Закону тендерна документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель. 
Статтею 5 Закону визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Відповідно до частини другої статті 5 Закону учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель/спрощених закупівлях на рівних умовах.
Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників.
Відповідно до частини першої статті 10 Закону замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме:
оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю: оголошення про проведення відкритих торгів не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж.
Відповідно до абзацу першого частини восьмої статті 18 Закону скарги, що стосуються тендерної документації та/або прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, що відбулися до закінчення строку, установленого для подання тендерних пропозицій, можуть подаватися до органу оскарження з моменту оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, але не пізніше ніж за чотири дні до дати, установленої для подання тендерних пропозицій.
Відповідно до частини першої статті 22 Закону тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не с об`єктом авторського права та/або суміжних прав,
Відповідно до статті 22 Закону один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація с публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Скаржник зазначав, що проект договору про закупівлю (Додаток 2) має наступні дискримінаційні пункти щодо перестрахування ризиків, які не відповідають діючому законодавству:
"4.11. Розрахунки проводяться шляхом здійснення Страхувальником страхового платежу на підставі цього Договору. Страховий платіж здійснюється протягом 15 (п`ятнадцяти) банківських днів з моменту пред`явлення Страховиком оригіналу належним чином оформленого рахунка на оплату послуг (далі рахунок) за умови здійснення Страховиком перестрахування ризиків відповідно до п 6.2.8. цього Договору та належного підтвердження факту здійснення перестрахування ризиків. Підтвердженням факту здійснення перестрахування ризиків (терміном дії на весь період страхування, визначеним цим Договором) с надана Страхувальнику завірена Страховиком копія чинного договору про перестрахування ризиків, зареєстрованого в порядку, затвердженому Уповноваженим органом (станом на дату оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі таким документом є розпорядження Нацкомфінпослуг від 15.09.2015 № 2201 "Про затвердження Порядку реєстрації договорів перестрахування та надання страховиками (цедентами, перестрахувальниками) інформації про укладені договори перестрахування з страховиками (перестраховиками) нерезидентами")",
6.2.8. Здійснити перестрахування ризику виконання своїх обов`язків перед Страхувальником у встановленому законом порядку та у перестраховика із рівнем рейтингу за класифікацією одного з нижченаведених міжнародних рейтингових агентств не нижче ніж: "А.М.Best" (США) "В"; "Moody's Investors Service" (CIIIA) - "Ba"; "Standard & Poor's" (CIIIA) - "BB"; "Fitch Ratings" (Великобританія) "ВВ". Протягом 30 (тридцяти) календарних днів з моменту отримання Страховиком від Страхувальника письмового повідомлення про затвердження фінансового плану, Страховик зобов`язаний надати Страхувальнику завірену Страховиком копію чинного договору про перестрахування ризиків, зареєстрованого в порядку, затвердженому Уповноваженим органом (станом на дату оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі таким документом с розпорядження Нацкомфінпослуг від 15.09.2015 № 2201 "Про затвердження Порядку реєстрації договорів перестрахування та надання страховиками (педентами, перестрахувальниками) інформації про укладені договори перестрахування страховиками (перестраховиками) нерезидентами"). Без наявності у Страхувальника належно завіреної копії вищезазначеного чинного договору про перестрахування ризиків страховий платіж Страхувальником не здійснюється,
6.3.9. Достроково розірвати цей Договір після закінчення 45 (сорока п`яти) календарних днів з моменту отримання Страховиком від Страхувальника письмового повідомлення про затвердження фінансового плану у разі ненадання Страховиком Страхувальнику завіреної копії чинного договору про перестрахування ризиків, зареєстрованого в порядку, затвердженому Уповноваженим органом (станом на дату оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі таким документом є розпорядження Нацкомфінпослуг від 15.09.2015 № 2201 "Про затвердження Порядку реєстрації договорів перестрахування перестрахувальниками) інформації про укладені договори перестрахування з та надання страховиками (цедентами, страховиками (перестраховиками) нерезидентами"), повідомивши про це Страховика за п`ять календарних днів до дати розірвання цього Договору;
16.3.1. зобов`язання Страховика щодо надання копії чинного договору про перестрахування ризиків в строки та на умовах, визначених цим Договором, додатками та додатковими угодами до нього.
16.6.1. відмови Страховика від виконання Договору в частині надання завіреної Страховиком копії чинного договору про перестрахування ризиків, зареєстрованого відповідно до вимог п. 6.2.8 цього Договору, та/або у разі затримки надання завіреної Страховиком копії чинного договору про перестрахування ризиків, зареєстрованого відповідно до вимог п. 6.2.8 цього Договору, більш ніж на 15 (п`ятнадцять) календарних днів від строків, зазначених в цьому Договорі, додатках та додаткових угодах до нього;"
Згідно зі статтею 30 ЗУ "Про страхування": "Якщо страхова сума за окремим предметом договору страхування перевищує 10 відсотків суми сплаченого статутного капіталу і сформованих вільних резервів та страхових резервів, страховик зобов`язаний укласти договір перестрахування".
Для ПрАТ "СК "УЛЬТРА" сума за окремим предметом договору, понад яку потрібно використовувати механізм перестрахування (власне утримання страховика), становить понад 4,3 млн. грн. (10 відсотків від суми рядків 1400 та 1530 Балансу на 31.03.2021 (Форма №1)), а страхова сума по окремому предмету (одна застрахована особа) згідно тендерної документації становить лише 600000,00 грн. (відповідно до Додатку 1). Тобто, жоден ризик взагалі не потребує ніякого перестрахування.
Скаржник зазначав, що абсолютна більшість страхових компаній України, у тому числі і Скаржник, не мають договору перестрахування ризиків у перестраховиків із рівнем рейтингу за класифікацією одного з нижченаведених міжнародних рейтингових агентств не нижче ніж: "A.M.Best" (США) "В"; "Moody's Investors Service" (США) - "Ва": "Standard & Poor's" (США) "BB"; "Fitch Ratings" (Великобританія) "ВВ", адже у більшості страховиків подібні ризики вкладаються у власне утримання страховика, Замовник ніяким чином не пояснив необхідність перестраховувати зазначені у тендерній документації ризики.
Скаржник додає, що орган оскарження неодноразово розглядав скарги на аналогічну вимогу тендерних документацій різних замовників і визнавала подібні вимоги дискримінаційними, наприклад, скарга UA-2020-10-05-010039-2.02.
Тому, Скаржник вважав зазначені вимоги (пункти) проекту договору (Додаток 2) дискримінаційними, які значно звужують кількість потенційних учасників щодо даної закупівлі, у тому числі і порушує право на участь у процедурі закупівлі ПрАТ "Страхова компанія "УЛЬТРА".
Замовник зазначав, що умови проекту договору, що викладені у додатку 2 Документації за даним предметом закупівлі, жодним чином не можуть порушувати право на участь у процедурі закупівлі, оскільки для участі у процедурі закупівлі відповідно до положень Документації від 05.08.2021 у складі Пропозицій учасникам не потрібно надавати копію договору перестрахування. Тож будь-яка страхова компанія може брати участь у процедурі закупівлі.
Існує нормативна база щодо здійснення перестрахування ризиків, що дозволяє будь-якій страховій компанії здійснити його.
Так, Закон України "Про страхування" регулює відносини у сфері страхування і спрямований на створення ринку страхових послуг, посилення страхового захисту майнових інтересів підприємств, установ, організацій та фізичних осіб.
ЗУ "Про страхування" визначає певний перелік обов`язків страховика, зокрема, але не виключно, ст. 20, 30 закону, при цьому у ст. 20 ЗУ "Про страхування" зазначено, що "умовами договору страхування можуть бути передбачені також інші обов`язки страховика".
Відповідно до ст. 12 ЗУ "Про страхування" перестрахування страхування одним страховиком (цедентом, перестрахувальником) на визначених договором умовах ризику виконання частини своїх обов`язків перед страхувальником у іншого страховика (перестраховика) резидента або нерезидента, який має статус страховика або перестраховика, згідно з законодавством країни, в якій він зареєстрований.
Таким чином, нормами ЗУ "Про страхування" встановлюються певні обов`язки страховиків (ст. 20, 30 тощо закону), разом з тим, законодавством України не передбачена заборона на встановлення обов`язку страховика щодо здійснення перестрахування ризиків виконання своїх обов`язків та не встановлені обмеження в частині можливостей страховика на укладення договорів перестрахування в незалежності від розмірів страхової суми по відношенню до статутного капіталу, страхових і вільних резервів.
Здійснення перестрахування ризиків загальна розповсюджена практика щодо забезпечення платоспроможності страховиків відповідно до взятих ними страхових зобов`язань перед страхувальниками та своєчасного здійснення страхової виплати страхувальнику у разі виникнення страхового випадку. Перестрахування спрямоване на посилення захисту інтересів страхувальників, надійності, безпечності диверсифікованості розміщення страхових резервів, забезпечення стабільності, підвищення відповідальності договірних відносин страховика, забезпечення фінансової надійності страхових операцій.
Згідно з "Рекомендованого Порядку страхування на тендерній основі на залізничному транспорті", затвердженого наказом Державної адміністрації залізничного транспорту України від 14.02.2006 №051-Ц, в разі проведення замовником попередньої кваліфікації з метою вивчення відповідності кожного учасника, який виявив бажання взяти участь у процедурі закупівлі, кваліфікаційним вимогам, замовник може запитувати до надання учасниками листи-підтвердження від перестраховиків про наявність договорів облігаторного перестрахування або інший документ, що підтверджує наявність такого договору.
Наявність вищезазначених нормативних документів ще раз підтверджує можливість встановлення обов`язків страховика щодо здійснення перестрахування у незалежності від розмірів страхової суми по відношенню до статутного капіталу, страхових і вільних резервів та такі обов`язки не суперечить чинного законодавству України.
Замовник додавав, що на укладення договору перестрахування ризиків та надання його копії Замовнику переможцю торгів, з яким буде укладено договір про закупівлю, надається 30 (тридцять) календарних днів.
Замовник зазначив що у кожної страхової компанії для укладення договору перестрахувания наявна можливість укладення договору перестрахування (існує достатня кількість перестрахувальних товариств, страхових та перестрахових брокерів, що здійснюють діяльність із перестрахування ризиків), згідно умов проекту договору на перестрахування надається строк протягом 30 (тридцять) календарних днів, кожен учасник страхового ринку взмозі виконати дані умови.
Замовник надав перелік страхових та перестрахових брокерів, за допомогою яких можна здійснити перестрахування (за даними https://bank.gov.ua). 
Замовник звертав увагу на те, що ст. 4 Закону України "Про страхування" визначено, що предметом договору страхування можуть бути майнові інтереси, що не суперечать закону і пов`язані: з життям, здоров`ям, працездатністю та пенсійним забезпеченням (особисте страхування); з володінням, користуванням і розпорядженням майном (майнове страхування); з відшкодуванням страхувальником заподіяної ним шкоди особі або її майну, а також шкоди, заподіяної юридичній особі (страхування відповідальності). Поняття "окремий предмет договору страхування" на теперішній час нормативними документами не визначено. Тому твердження Суб`єкта оскарження щодо "...страхова сума по окремому предмету (одна застрахована особа) згідно тендерної документації становить лише 600000,00 грн...." суб`єктивне і необґрунтоване, оскільки, предметом договору страхування відповідно до Тендерної документації від 05.08.2021 є весь перелік застрахованих осіб Замовника, а саме: 175 застрахованих осіб, страхова сума якого складає 105 000 000,00 грн., що значно перевищує 10 відсотків суми сплаченого статутного капіталу і сформованих вільних резервів та страхових резервів Суб`єкта оскарження та відповідно підлягає обов`язковому перестрахуванню.
Листом від 19.07.2011 "Судова практика розгляду цивільних справ, що виникають з договорів страхування" Верховний Суд України вказує, що: "Поняття "договір страхування" закріплено в ЦК (ст. 979), Господарському кодексі України (ст. 354) та в Законі № 85/96-ВР. Так, згідно зі ст. 16 цього Закону договір страхування це письмова угода між страхувальником і страховиком, відповідно до якої страховик бере на себе зобов`язання у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату страхувальнику або іншій особі, визначеній у договорі страхування страхувальником, на користь якої укладено договір страхування (подати допомогу, виконати послугу тощо), а страхувальник зобов`язується сплачувати страхові платежі у визначені строки та виконувати інші умови договору. До умов, визначених актами цивільного законодавства, можна віднести умови, які мають бути визначені у договорі відповідно до ст. 16 Закону № 85/96-ВР. Зокрема, такими можуть бути індивідуальні ознаки транспортних засобів, які становлять масу застрахованого майна, та територія страхового покриття".
Таким чином, розглядаючи норми у сукупності, можна зробити висновок, що окрема застрахована особа, позначена у договорі страхування, не є окремим предметом договору страхування, а є виключно частиною маси застрахованих осіб. Предметом договору страхування є майнові інтереси, що не суперечать закону і пов`язані з життям та здоров`ям Застрахованих осіб.
Отже, не можна стверджувати, що договір містить кілька окремих предметів договору страхування, і, відповідно, необхідність укладення договору перестрахування має визначатися виходячи із страхової суми в цілому за договором.
Таким чином, твердження Суб`єкта оскарження щодо відсутності для нього потреби використання механізму перестрахування є таким, що не відповідає дійсності, оскільки власне утримання Суб`єкта оскаржения, на його твердження, становить понад 4,3 млн. грн., а страхова сума за предметом договору закупівлі становить 105,00 млн. грн. 
Враховуючи вищенаведене та з метою запобігання невиконання страховиком обов`язків за договором страхування в частині своєчасного здійснення страхової виплати. до додатку 2 "Проект договору про закупівлю*" Документації від 05.08.2021 у пункт 6.2.8 включений обов`язок страховика щодо здійснення перестрахування ризику виконання своїх обов`язків перед страхувальником (Замовником) у встановленому законом порядку та у перестраховика із рівнем рейтингу за класифікацією одного з нижченаведених міжнародних рейтингових агентств не нижче ніж: "А.М.Best" (США) "B"; "Moody's Investors Service" (США) "Ba"; "Standard & Poor's" (CIIIA) "BB": "Fitch Ratings" (Великобританія) "ВВ", надання страхувальнику завіреної копії чинного договору про перестрахування ризиків, без наявності у страхувальника належно завіреної копії вищезазначеного чинного договору про перестрахування ризиків страховий платіж страхувальником не здійснюється.
Включення обов`язку страховика щодо здійснення перестрахування обумовлено наявністю фактів невиконання страховиками обов`язків щодо здійснення страхової виплати Замовнику.
Так, наприклад, за договором №270-В-ФДЛ-18 від 06.09.2018, укладеним за результатами процедури закупівлі: обов`язкове особисте страхування від нещасних випадків на транспорті (номер оголошення UA-2018-07-04-001715-а), з Приватним акціонерним товариством "Страхова фінансова група "ГЛЄБОВ І ПАРТНЕРИ". Страхових за зазначеним договором на теперішній час не виконав свого обов`язку щодо здійснення страхової виплати при настанні страхового випадку (смерть застрахованої особи внаслідок нещасного випадку на транспорті) та не сплатив штрафні санкції Замовнику навіть за наявності Постанови Північного апеляційного господарського суду від 25.05.2021 по справі 910/19871/20 щодо задоволення позову Замовника, яка набрала законної сили 25.05.2021. При цьому суд встановив, що всі необхідні документи, що підтверджують факт настання страхового випадку та необхідні для прийняття рішення про здійснення страхової виплати були отримані страховиком в повному обсязі.
Замовник також зазначив, що протягом декількох років при закупівлі страхових послуг встановлює в договорах добровільного страхування наземного транспорту обов`язок страховика щодо здійснення перестрахування та на теперішній час відсутні будь-які приписи Уповноваженого органу страховикам про усунення виявлених порушень вимог законодавства про страхову діяльність в частині здійснення перестрахування, що передбачається тендерної документацією Замовника.
Так, наприклад, 19.04.2021 Національний банк України ухвалив рішення застосувати до чотирьох страхових компаній захід впливу у вигляді тимчасового зупинення всіх ліцензій. При цьому одна з страхових компаній (ТДВ "СК "Ю.Ес.Ай." (ЄДРПОУ 32404600)) згідно з рейтингом страхових компаній з надання послуг на обов`язкове страхування цивільноправової відповідальності власників наземних транспортних засобів за 2020 рік по версії онлайн-журналу "Фориншурер" займає п`яте місце у рейтингу. Тобто навіть при укладанні договору страхування з страховими компаніями, які займають лідируючі позиції на ринку страхування, замовник не отримує гарантій щодо отримання страхової виплати при настанні страхового випадку.
Додатково Замовник звертав увагу на те, що інформація щодо страховиків із рівнем рейтингу за класифікацією міжнародних рейтингових агентств знаходиться у вільному доступі, а саме на веб-сторінках: http://www.ambest.com, https://www.moodys.com, https://www.spglobal.com, https://www.fitchratings.com та отримання інформації про страховика з відповідним рейтингом не потребує ніяких додаткових фінансових або інших витрат, що в свою чергу ніяким чином не обмежує коло учасників закупівлі та не порушує їх право та законні інтереси на участь у процедурі закупівлі.
Тобто вимога Замовника щодо здійснення страховиком перестрахування ніяким чином не обмежує коло учасників закупівлі та Суб`єкт оскарження, як і будь-яка інша страхова компанія, може здійснити перестрахування ризиків виконання своїх обов`язків, то с предметом закупівлі, перед замовником, у встановленому законом порядку, у перестраховика із рівнем рейтингу за класифікацією одного з нижченаведених міжнародних рейтингових агентств не нижче ніж: "А.М.Best" (США) - "B"; "Moody's Investors Service" (США) "Ba"; "Standard & Poor's" (США) "BB"; "Fitch Ratings" Великобританія) - "ВВ" та його право на участь у процедурі закупівлі ніяким чином не порушується.
Замовник зазначав, що у своїй Скарзі Суб`єкт оскарження стверджував, що абсолютна більшість страхових компаній України, у тому числі і Скаржник, не мають договору перестрахування ризиків у перестраховиків із рівнем рейтингу за класифікацією одного з нижченаведених міжнародних рейтингових агентств не нижче ніж: "A.M.Best" (США) - "В"; "Мoody's Investors Service" (CIIIA) - "Ba"; "Standard & Poor's" (CIA) - "BB"; "Fitch Ratings" (Великобританія) "ВВ", адже у більшості страховиків подібні ризики вкладаються у власне утримання страховика.
Тобто цим твердженням Суб`єкт оскарження визнає, що страхові компанії, які не відносяться до абсолютній більшості та не вкладаються у власне утримання страховика, повинні будуть здійснити перестрахування ризиків та укласти договір страхування відповідно до статті 30 Закону України "Про страхування". Перестрахування ризиків тягне за собою відповідно збільшення страхового тарифу у зв`язку з необхідністю врахування перестраховочного тарифу у складі страхового тарифу.
Замовник додавав, що у разі, якщо орган оскарження задовольнить скаргу Суб`єкта оскарження Замовник буде змушений прийняти рішення про відміну процедури закупівлі з метою підготовки документації для проведення нової закупівлі з актуальним страховим тарифом (загальною очікуваною вартістю закупівлі) без врахування здійснення страховиком перестрахування ризиків. Що в свою чергу призведе до відсутності страхування працівників від нещасних випадків Замовника на великий проміжок часу, та як слідство Замовник буде наражатися на великі ризики понести збитки в наслідок подій, що можуть мати ознаки страхового випадку.
Замовник повідомляв про те, що особа, яка підписала Скаргу Голова Правління Суб`єкта оскарження ОСОБА_2 раніше (у 2019 році) була Головою Правління страхової компанії ПрАТ "СК "Брокбізнес". За результатами процедури закупівлі: Страхування наземного транспорту (крім залізничного) добровільне (КАСКО) (номер оголошення UA-2019-08-28-000866-с) з переможцем процедури закупівлі - ПрАТ "СК "Брокбізнес" був укладений договір №325-В-ФДЛ-19 від 19.11.2019, в якому був передбачений аналогічний обов`язок страховика щодо надання Замовнику копії договору перестрахування, підписантом тендерної пропозиції та договору була Голова Правління ПрАТ "СК "Брокбізнес" ОСОБА_2 . Проте, листом від 07.02.2020 №17/03 ПрАТ "СК "Брокбізнес" повідомило, що немає можливості виконати умови договору щодо надання сканованої копії чинного договору перестрахування ризиків, що було пов`язано неналежним чином прийняттям до уваги зазначеного обов`язку страховика відповідальним співробітником страховика та відповідальний співробітник вже не працює в ПрАТ "СК "Брокбізнес". Під час розірвання договору ОСОБА_2 вже не займала посаду Голови Правління ПрАТ "СК "Брокбізнес". Таким чином, можна зробити висновок, що ПрАТ "СК "Брокбізнес" під керівництвом ОСОБА_2 не враховуючи обов`язок щодо перестрахування та відповідно не врахувавши перестраховочний тариф запропонував занижену вартість своїх послуг та став переможцем, а потім не мав можливості виконати свої зобов`язання щодо перестрахування. На теперішній час, Суб`єкт оскарження - Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "УЛЬТРА" під керівництвом ОСОБА_2 намагається виключити обов`язок щодо перестрахування з метою участі у процедурі закупівлі із заниженою ціною тендерної пропозиції.
Також Замовник зазначав, що проаналізувавши скарги Суб`єкта оскарження, що розміщені на Офіційному майданчику електронної системи публічних закупівель України ProZorro за останній час, Суб`єкт оскарження доволі агресивно намагається завоювати ринок страхових послуг та всі скарги Суб`єкта оскарження таким чи іншим чином стосуються вимог замовників щодо фінансового стану та платоспроможності учасників торгів. Суб`єкта оскарження не влаштовують ніякі вимоги щодо фінансових показників, які впливають на платоспроможність страховика: вимоги до рівня страхових виплат, вимоги щодо активів, валових страхових премій, сформованих страхових резервів, власного капіталу страховика, наприклад, скарги до закупівель UA-2021-05-07-008139-b, UA-2021-06-23-002424-а. При цьому в звіті про фінансові результати (звіт про сукупний дохід) за 2020 рік зазначено, що Суб`єкт оскарження отримав страхові премії (валова сума) в сумі 62 959 тис. грн., а чисті понесені збитки за страховими виплатами склали 984 тис. грн. (1,57%) Слід зазначити, що співвідношення страхових виплат до страхових премій на практиці згідно різних рейтингів та фінансових звітів страховиків складає 20-30 і більше відсотків, що в свою чергу може вказувати на створення Суб`єктом оскарження передумов для невиконання своїх обов`язків щодо здійснення страхових виплат.
Відносно спірного питання суд зазначає наступне.
Додаток 2 Документації містить: ПРОЕКТ ДОГОВОРУ ПРО ЗАКУПІВЛЮ*
* остаточний текст договору про закупівлю буде узгоджений сторонами (замовником і учасником-переможцем торгів) з урахуванням умов вищевикладеного проекту договору, а також результатів проведеного електронного аукціону. 
4.11. Розрахунки проводяться шляхом здійснення Страхувальником страхового платежу на підставі цього Договору. Страховий платіж здійснюється протягом 15 (п`ятнадцяти) банківських днів з моменту пред`явлення Страховиком оригіналу належним чином оформленого рахунка на оплату послуг (далі рахунок) за умови здійснення Страховиком перестрахування ризиків відповідно до п 6.2.8. цього Договору та належного підтвердження факту здійснення перестрахування ризиків. Підтвердженням факту здійснення перестрахування ризиків (терміном дії на весь період страхування, визначеним цим Договором) є надана Страхувальнику завірена Страховиком копія чинного договору про перестрахування ризиків, зареєстрованого в порядку, затвердженому Уповноваженим органом (станом на дату оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі таким документом є розпорядження Нацкомфінпослуг від 15.09.2015 № 2201 "Про затвердження Порядку реєстрації договорів перестрахування та надання страховиками (цедентами, перестрахувальниками) інформації про укладені договори перестрахування з страховиками (перестраховиками) нерезидентами")".
6.2.8. Здійснити перестрахування ризику виконання своїх обов`язків перед Страхувальником у встановленому законом порядку та у перестраховика із рівнем рейтингу за класифікацією одного з нижченаведених міжнародних рейтингових агентств не нижче ніж: "А.M.Best" (США) "B"; "Moody's Investors Service" (CIIIA) - "Ba"; "Standard & Poor's" (США) - "BB"; "Fitch Ratings" (Великобританія) "ВВ". Протягом 30 (тридцяти) календарних днів з моменту отримання Страховиком від Страхувальника письмового повідомлення про затвердження фінансового плану, Страхових зобов`язаний надати Страхувальнику завірену Страховиком копію чинного договору про перестрахування ризиків, зареєстрованого в порядку, затвердженому Уповноваженим органом (станом на дату оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі таким документом с розпорядження Нацкомфінпослуг від 15.09.2015 № 2201 "Про затвердження Порядку реєстрації договорів перестрахування та надання страховиками (цедентами, перестрахувальниками) інформації про укладені договори перестрахування з страховиками (перестраховиками) нерезидентами"). Без наявності у Страхувальника належно завіреної копії вищезазначеного чинного договору про перестрахування ризиків страховий платіж Страхувальником не здійснюється.
6.3.9. Достроково розірвати цей Договір після закінчення 45 (сорока п`яти) календарних днів з моменту отримання Страховиком від Страхувальника письмового повідомлення про затвердження фінансового плану у разі ненадання Страховиком Страхувальнику завіреної копії чинного договору про перестрахування ризиків, зареєстрованого в порядку, затвердженому Уповноваженим органом (станом на дату оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі таким документом с розпорядження Нацкомфінпослуг від 15.09.2015 № 2201 "Про затвердження Порядку реєстрації договорів перестрахування та надання страховиками (цедентами, перестрахувальниками) інформації про укладені договори перестрахування з страховиками (перестраховиками) нерезидентами"), повідомивши про це Страховика за п`ять календарних днів до дати розірвання цього Договору;
16.3. ГАРАНТІЄЮ ВИКОНАННЯ забезпечуються: 
16.3.1. зобов`язання Страховика щодо надання копії чинного договору про перестрахування ризиків в строки та на умовах, визначених цим Договором, додатками та додатковими угодами до нього.
16.6. Забезпечення виконання цього Договору не повертається Страхувальником у разі:1
6.6.1. відмови Страховика від виконання Договору в частині надання завіреної Страховиком копії чинного договору про перестрахування ризиків, зареєстрованого відповідно до вимог п. 6.2.8 цього Договору, та/або у разі затримки надання завіреної Страховиком копії чинного договору про перестрахування ризиків, зареєстрованого відповідно до вимог п. 6.2.8 цього Договору, більш ніж на 15 (п`ятнадцять) календарних днів від строків, зазначених в цьому Договорі, додатках та додаткових угодах до нього.
Відтак, умови тендерної документації та проєкту договору про закупівлю сформовані Замовником у межах наданої йому законом дискреції, а сам проєкт договору, будучи невід`ємною складовою документації, не встановлює заборон чи обмежень щодо участі суб`єктів господарювання у процедурі закупівлі, а визначає порядок взаємних прав та обов`язків сторін на стадії виконання договору. 
Включення до проєкту договору положень, які передбачають здійснення страховиком перестрахування ризику виконання власних зобов`язань перед страхувальником, надання належного підтвердження такого перестрахування та пов`язаність здійснення оплати зі сторони страхувальника з наданням відповідного підтверджувального документа, не є кваліфікаційним критерієм доступу до участі у торгах і не встановлює вимоги, які мають бути виконані учасником у складі тендерної пропозиції для допуску до аукціону та викликано необхідністю перестрахування ризику виконання своїх обов`язків перед страхувальником.
Доводи позивача про те, що сама наявність у проєкті договору обов`язку щодо перестрахування робить участь у процедурі «беззмістовною» для страховиків, які не мають укладеного договору перестрахування станом на дату подання пропозиції, є оціночними судженнями та не свідчать про створення Замовником незаконного бар`єра доступу до участі. 
Правове значення має не суб`єктивна оцінка економічної доцільності участі, а факт наявності чи відсутності юридично обумовленого обмеження права на участь у процедурі закупівлі. Оскільки документація не зобов`язує учасника надавати у складі тендерної пропозиції копію договору перестрахування як умову допуску до участі, а встановлює вимогу щодо його надання у визначений строк на стадії виконання договору, твердження про обмеження права на участь є безпідставним. Сам по собі факт встановлення умов виконання договору, включно з відкладальною умовою здійснення платежів за наявності підтвердження виконання певного обов`язку контрагентом, відповідає загальним засадам договірного права та господарського обороту, спрямований на забезпечення належного виконання зобов`язань та не може кваліфікуватися як дискримінація за відсутності доказів, що така умова є невиправданою, непропорційною або об`єктивно недосяжною для невизначеного кола учасників.
Посилання позивача на те, що законодавством про страхування не передбачено обов`язку перестрахування саме для цієї ситуації, не може бути ототожнене із забороною Замовнику передбачати у договорі додаткові механізми забезпечення належного виконання зобов`язань. Відсутність прямої імперативної вимоги закону щодо перестрахування у конкретному випадку не означає неправомірності договірної умови, якщо така умова не суперечить закону, має легітимну мету та застосовується однаково до всіх учасників. З огляду на характер предмета закупівлі, соціальну значимість страхового захисту працівників, а також ризики неналежного виконання страховиками зобов`язань зі здійснення страхових виплат, встановлення Замовником у проєкті договору обов`язку щодо перестрахування та надання підтвердження такого перестрахування є інструментом управління ризиками та додатковою гарантією стабільності виконання договору. Такі умови спрямовані на захист законного інтересу Замовника як страхувальника та не виходять за межі розумного і пропорційного регулювання договірних відносин, оскільки не забороняють участь у торгах жодній страховій компанії, а передбачають порядок виконання договору після його укладення.
Водночас позивач не виконав покладеного на нього обов`язку належного доведення обставин, на які він посилається як на підставу своїх вимог. 
Суд акцентує увагу, що позивач не надав жодних належних і допустимих доказів, які б підтверджували об`єктивну неможливість виконання спірної умови, зокрема, відсутні докази звернення позивача до перестраховиків чи брокерів, докази отримання відмов у перестрахуванні, докази нормативної або регуляторної неможливості укладання договору перестрахування у визначений строк, а також докази того, що встановлений Замовником підхід фактично виключає або істотно обмежує конкуренцію на ринку страхових послуг. 
Фактично твердження позивача зводяться переважно до альтернативного тлумачення поняття «окремий предмет договору страхування» та до міркувань про недоцільність перестрахування з огляду на страхову суму щодо однієї застрахованої особи. Однак, на переконання суду, такі міркування не є доказом дискримінації, оскільки не доводять ані протиправності самої умови, ані її спрямованості на штучне звуження кола учасників, ані порушення конкретного права чи охоронюваного законом інтересу позивача у зв`язку з участю у процедурі закупівлі. 
Крім того, навіть за умови наявності різних підходів до тлумачення страхового законодавства, саме по собі існування дискусії щодо обсягу або необхідності перестрахування не означає, що встановлена Замовником вимога є дискримінаційною, для такого висновку необхідно встановити відсутність легітимної мети, непропорційність або неможливість виконання вимоги для більшості учасників, чого позивач не довів.
Посилання позивача на інші рішення органу оскарження щодо інших процедур закупівель не можуть мати визначального значення для оцінки правомірності умов саме цієї закупівлі, оскільки предметом розгляду у даній справі є конкретна тендерна документація, її редакція та конкретні фактичні обставини. Аналогічно безпідставним є твердження про упередженість органу оскарження лише з огляду на те, що виклад мотивів рішення кореспондує із поясненнями Замовника.
За наведених обставин у сукупності суд дійшов висновку, що спірні положення проєкту договору не містять ознак дискримінації, не встановлюють нерівних умов участі для суб`єктів господарювання, мають легітимну мету забезпечення належного виконання договору та управління ризиками, а також не суперечать положенням Закону України «Про публічні закупівлі» та загальним засадам договірного права. Позивач не довів належними та допустимими доказами, у чому саме полягає дискримінаційний характер вимоги, яким чином вона порушує його права та законні інтереси, пов`язані з участю у процедурі закупівлі, та чому він був позбавлений реальної можливості виконати відповідну умову. Відтак відсутні підстави вважати дії Замовника протиправними, а умови тендерної документації - такими, що містять дискримінаційні вимоги до учасників.
Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Судом встановлено, що відповідачем надані усі належні та достатні докази в обґрунтування правомірності прийнятого ним рішення, які повністю спростовують доводи позивача, покладені останнім в його правову позицію.
З огляду на що, у задоволенні вимог позову слід відмовити.
Враховуючи відмову у задоволенні позову, розподіл судових витрат у відповідності до положень ст. 139 КАС України, за наслідками розгляду даної справи, не здійснюється.
Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «Ультра Альянс» до Антимонопольного комітету України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Державне підприємство «Адміністрація морських портів України» в особі філії «Дельта-лоцман» про визнання протиправним та скасування рішення, - відмовити.
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.