Тарутинський районний суд Одеської області 
_________________________________________________________________________
Справа №514/1795/25
Провадження по справі № 2-а/514/9/26

Р І Ш Е Н Н Я 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2026 року    с-ще Бессарабське

Тарутинський районний суд Одеської області у складі:
головуючого судді - Тончевої Н.М.,
за участю секретаря - Чернєвої О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с-ща Бессарабське в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Китаєва Ольга Антонівна до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа начальник ІНФОРМАЦІЯ_1 майор ОСОБА_2 , про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -
В С Т А Н О В И В :

До Тарутинського районного суду Одеської області надійшли матеріали адміністративної справи за позовною заявою ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Китаєва Ольга Антонівна до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа начальник ІНФОРМАЦІЯ_1 майор ОСОБА_2 , про визнання протиправною та скасування постанови № 1097 від 26.04.2025 року, якою його визнано винним за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП, та закриття справи про адміністративне правопорушення.
Свої вимоги Позивач обгрунтув тим, що згідно до формулювання постанови № 1097 від 26.04.2025 року складеної начальником ІНФОРМАЦІЯ_1 майор ОСОБА_2 , останній відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 1097 від 26.04.2025 року, складеного начальником відділення обліку мобілізаційної роботи ІНФОРМАЦІЯ_2 капітаном ОСОБА_3 , громадянин ОСОБА_1 в період з 19.05.2024 року по 16.07.2024 року своєчасно не звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_2 для оформлення військово-облікового документу, вчасно не повідомив про зміну своїх персональних даних та не здійснив звірку з обліковими даними ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим порушив підпункт 8 пункту 1 Правил військового обліку затверджених Постановою Кабінету Міністрів України 30 грудня 2022 року № 1487 "Про затвердження Порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів", чим вчинив правопорушення передбачене частиною 3 статті 210 КУпАП.
Вказана постанова є незаконною, постановлена з грубим порушенням норм матеріального та процесуального права і підлягає скасуванню, а провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 210 КУпАП оскільки протокол про який йде мова у оскаржуваній постанові Позивачу не вручався та не складався у його присутності та відсутні докази 
В судове засідання Позивач та його представник адвокат Китаєва О.А. не з`явилися. Позивач надав суду заяву з проханням розглянути справу у його відсутності. Зазначив, що наполягає на задоволенні позовних вимог.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, повідомлявся про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, відзиву на позовну заяву не надав.
Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, повідомлявся про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку.
Відповідно до норм статті 268 КАСУ неприбуття у судове засідання учасника справи повідомленого шляхом направлення тексту повістки до електронного кабінету, а за його відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.
Ураховуючи, що учасники справи були належним чином повідомленні про її розгляд в суді, а також встановлені процесуальним нормами обмежені строки розгляду такої категорії справ ( ч.1 статті 286 КУпАП), суд дійшов висновку про можливість її розгляду без участі відповідача та третьої особи.
Згідно із частиною шостою статті 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дієючи без діяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Згідно з ч.1 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Згідно із ч. 1, ч.2 ст. 235 КУпАП територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України). Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, крім іншого, протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, а також іншими документами.
26 квітня 2025 року Постановою № 1097 начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 майором ОСОБА_2 , відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 1097 від 16.04.2025 року складеного начальником відділення обліку мобілізаційної роботи ІНФОРМАЦІЯ_3 капітаном ОСОБА_3 , притягнуто громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 до відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП оскільки останній в період з 19.05.2024 року по 16.07.2024 року своєчасно не з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_3 для оформлення військово-олікового документу, вчасно не повідомив про зміну своїх персональних даних та не здійснив їх звірку з обліковими данними ІНФОРМАЦІЯ_5 , чим порушив вимоги підпункту 8 пункту 1 «Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 487 від 30.12.2022 року «Про затвердження порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів ».
Зазначеною постановою накладено штраф у розмірі 17000 (сімнадцять тисяч) гривень. В постанові зазначено, що штраф повинен бути сплачений в 15-денний строк з дня вручення даної постанови, а також роз`яснено, що на підставі ч. 2 ст. 308 КУпАП у разі несплати штрафу протягом 15 днів з дня отримання постанови, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення з метою примусового виконання цієї постанови органами державної виконавчої служби штраф, визначений постановою по справі про адміністративне правопорушення буде стягнуто у подвійному розмірі 34000 ( тридцять чотири тисячі) грн. 
Відповідно до статті 1 Закону України «Про оборону України», особливий період - це період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.
Статтею 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» визначено, що воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, що затверджений Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, у зв`язку із військовою агресією російської федерації проти України на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України введений воєнний стан з 05 год 30 хв 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався, і продовжує свою дію на час розгляду справи.
Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, а також загальні засади проходження в Україні військової служби здійснюється на підставі Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу». 
Відповідно до частини 10 статті 1 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» громадяни України, які підлягають взяттю на військовий облік, перебувають на військовому обліку призовників або у запасі Збройних Сил України, у запасі Служби безпеки України, розвідувальних органів України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані, зокрема:
уточнити протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, свої персональні дані через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки ;
виконувати правила військового обліку, встановлені законодавством.
В силу ч.1 ст. 210 КУпАП порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку - тягне за собою накладення штрафу від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Відповідно до ч. 3 наведеної статті вчинення дій, передбачених частиною першою цієї статті, в особливий період - тягне за собою накладення штрафу від однієї тисячі до однієї тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Отже, суд зазначає, що стаття 210 КУпАП визначає відповідальність за порушення, призовниками, військовозобов`язаними, резервістами Правил військового обліку, в тому числі в особливий період.
Зазначена норма є бланкетною, тож при її застосуванні необхідно застосовувати законодавчі акти, які визначають, зокрема, правила військового обліку.
Так в Постанові № 1097 від 26.04.2025 року громадянина ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності за те, що останній порушив вимоги підпункту 8 пункту 1 «Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 487 від 30.12.2022 року « Про затвердження порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів » оскільки громадянин ОСОБА_1 , в період з 19.05.2024 року по 16.07.2024 року своєчасно не з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_2 для оформлення військово-облікового документу, вчасно не повідомив про зміну своїх персональних даних та не здійснив їх звірку з обліковими даними ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Згідно підпункту 8 пункту 1 «Правил військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів » затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 487 від 30.12.2022 року «Про затвердження порядку організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів » призовники, військовозобов`язані та резервісти повинні:у випадку зміни персональних даних, зазначених у пунктах 7 та 7-1 частини першої статті 7 Закону України “Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів”, повідомляти про такі зміни в семиденний строк через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста або особисто шляхом прибуття до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки чи його відділу (для військовозобов`язаних та резервістів СБУ чи розвідувальних органів - до відповідного органу СБУ чи розвідувального органу України). Такі персональні дані можуть повідомлятися не частіше ніж один раз на сім днів через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста;
Відповідно до п.п. 7 та 7-1 частини першої статті 7 Закону України “Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів” до персональних даних призовника, військовозобов`язаного та резервіста належатьмісце проживання та місце перебування, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти.
Разом з тим обов`язок щодо уточнення персональних даних саме з 18.05.2024 року по 16.07.2024 року включно, запроваджений і передбачений Законом № 3633-ІХ саме у частині проведення мобілізації, а не військового обліку, то його не виконання слід розглядати як порушення законодавства про мобілізацію, відповідальність за яке передбачена статтею 210-1 КУпАП.
Однак зі змісту оскаржуваної постанови неможливо встановити, що саме ставиться в провину позивачу: те, що він не повідомив в семиденний строк органу, в якому він перебуває на військовому обліку, персональні дані зазначені у статті 7 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» за що настає відповідальність за ч. 3 ст.210 КУпАП (порушення правил військового обліку) чи він в період з 19.05.2024 року по 16.07.2024 року своєчасно не з`явився до ІНФОРМАЦІЯ_3 для оформлення військово-олікового документу, вчасно не повідомив про зміну своїх персональних даних та не здійснив їх звірку з обліковими данними ІНФОРМАЦІЯ_5 за що настає відповідальність відповідно до ч. 3 ст.210-1 КУпАП (порушеня законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію).
Тобто в постанові відсутнє чітке, існуюче посилання на конкретну норму права, яку порушив позивач і яка обумовлює об`єктивну сторону ч. 3 ст. 210 КУпАП, що суперечить принципу правової визначеності та позбавляє суд можливості визначити суть інкримінованого правопорушення.
Крім того, згідно зі ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Позивач в позовній заяві зазначив, що протокол № 1097 від 16.04.2025 року складений у його відсутності і постанова № 1097 від 26.04.2025 року винесена також у його відсутності, повісток він не отримував жодним чином. 
Згідно з ч. 2 ст. 77 КАСУ в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. 
Однак відповідач не виявив бажання приймати участі у судовому засіданні та не скористався правом на подачу відзиву та не надав жодного доказу на спростування доводів зазначених у позовній заяві.
Відповідно до ч. 3ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.
Висновки про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення мають бути зроблені на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи, а притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.
З огляду на викладене в контексті наведених правових норм, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову та скасування рішення суб`єкта владних повноважень із закриттям справи про адміністративне правопорушення.
Питання судових витрат суд вирішує відповідно до ст.139 КАС України. 
Керуючись ст. 19 Конституції України, Законом України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Законом України «Про військовий обов`язок і військову службу», ст. ст. 2, 5, 9, 72, 73, 77, 139, 143, 241, 242, 244, 245, 246,255, 268-272, 286, 297 КАС України, ст. ст. 210-1, 245, 251, 252, 254, 256, 258, 277, 277-2, 278, 280, 283, 293 КУпАП, суд- 

У Х В А Л И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Китаєва Ольга Антонівна до ІНФОРМАЦІЯ_1 , третя особа начальник ІНФОРМАЦІЯ_1 майор ОСОБА_2 , про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.
Постанову від № 1097 від 26.04.2025 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 210 КУпАП - скасувати, а справу про адміністративне правопорушення - закрити.
Стягнути в користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень ІНФОРМАЦІЯ_1 (ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) суму судового збору, сплаченого позивачем при зверненні із адміністративним позовом в суд, що становить 484,48 грн. (чотириста вісімдесят чотири гривні 48 копійок).
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених статтею 286 КАС України, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повне судове рішення складено 26.02.2026 року. 

Суддя      Н.М. Тончева