ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2026 року 	Луцьк	Справа № 140/14282/25 	

Волинський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого-судді Ксензюка А.Я.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Волинської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів, 

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулася з позовом до Волинської митниці про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів №UA205080/2025/000005/2 від 20.05.2025; №UA205080/2025/000006/2 від 23.05.2025; №UA205080/2025/000007/2 від 02.06.2025.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що з метою митного оформлення в режимі імпорту товару декларант позивача подав митні декларації, в якій митну вартість товару визначено за основним методом - за ціною договору (контракту). Однак відповідач відмовив у митному оформленні товару за заявленою вартістю і прийняв рішення про коригування митної вартості товарів. При цьому митний орган дійшов висновку, що вартість товару, що ввозиться на митну територію України, не може бути визнана за вибраним декларантом методом з тих підстав, що подані документи не містять усіх даних для підтвердження митної вартості та містять розбіжності.
Позивач не погоджується із такими рішеннями та зазначив, що подані до митного оформлення документи підтверджували заявлену декларантом митну вартість товару за першим методом і не мали жодних розбіжностей. Проте, не зважаючи на подання усіх документів, які підтверджують заявлену митну вартість, як вартість самого товару, митний орган відмовив у митному оформленні товару і прийняв протиправні рішення про коригування митної вартості товарів.
На переконання позивача, спірні рішення є необґрунтованими та просив позов задовольнити.
Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 24 листопада 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
У відзиві на позовну заяву відповідач пред`явлені позовні вимоги заперечив та у їх задоволенні просив відмовити, мотивуючи тим, що при проведенні відповідно до положень статті 54 МК України митного контролю правильності визначення декларантом митної вартості товару за митними деклараціями, поданих з метою імпорту товару, було встановлено, що подані документи не містять усіх відомостей, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом, та вони містять розбіжності, які є визначальними для сумніву митниці в достовірності заявлених відомостей про митну вартість, та, як наслідок, реалізації права митного органу вимагати додаткові документи, які б спростували ці розбіжності. За результатом опрацювання додатково поданих документів та проведених письмових консультацій щодо вибору методу визначення митної вартості товару, у зв`язку із неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості (у митного органу та декларанта відсутня інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари та відсутня вартісна основа для розрахунку) митну вартість визначено за резервним методом відповідно до статті 64 МК України на підставі цінової інформації Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби (далі - ЄАІС Держмитслужби).
Відповідач вважає, що рішення про коригування митної вартості товару відповідають вимогам митного законодавства, а тому є законними.
Інших заяв по суті справи не надходило.
Враховуючи вимоги статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Дослідивши письмові докази, письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить наступних висновків.
Суд встановив, що 09 серпня 2023 року між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 та ОСОБА_2 o.o. було укладено договір купівлі-продажу №EXP/UA/5, відповідно до якого продавець (BNI Sp. z.o.o.) зобов`язується продати, а покупець (ФОП ОСОБА_1 ) зобов`язується купити товар (мак харчовий, урожай 2022 року), французького походження, в асортименті, згідно специфікації, яка є невід`ємною частиною договору.
30.01.2024 між фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 та BNI Sp. z.o.o. було укладено додаток 1 до договору купівлі-продажу №EXP/UA/5, згідно якого пункт 1 розділу 4 договору купівлі-продажу №EXP/UA/5 викладено в новій редакції, а саме: продавець зобов`язується продати, а покупець зобов`язується купити товар в кількості 154 тони нетто за ціною 1,75 Євро/кг нетто, на загальну суму 269 500 Євро.
Умови поставки здійснюються на умовах FCA згідно ІНКОТЕРМС-2020. Конкретне місце доставки вказується у рахунку-фактурі (інвойс) та інших товаросупровідних документах. Датою товару є дата завантаження товару на транспортний засіб покупця (п.1, 2 розділу 3 договору купівлі-продажу №EXP/UA/5).
Згідно розділу 4 договору купівлі-продажу №EXP/UA/5 продавець зобов`язується продати товар в кількості 88 тон нетто по ціні 1,75 Євро за один кілограм нетто, на загальну суму 154 000 Євро. Ціна включає в себе вартість погрузки, упаковки, маркуваня, піддони і митні витрати продавця.
Розрахунок за придбаний товар по даному договору здійснюється покупцем в євро в формі банківського грошового переказу, за рахунком-фактурою, після отримання покупцем конкретної партії товару та після проведення приймання даного товару по кількості та якості, сплачується протягом 60 днів з дати виставлення рахунка (п.1 розділу 5 договору купівлі-продажу №EXP/UA/5).
Згідно інвойсів №ЕХ 4/2025 від 14.05.2025, №ЕХ 5/2025 від 20.05.2025 та №ЕХ 6/2025 від 27.05.2025 виставлених BNI Sp. z.o.o., ФОП ОСОБА_1 купила мак харчовий, урожай 2024 р. в кількості 66 000 кг за ціною 1,75 євро/кг, загальною вартістю 115 500 Євро.
19 травня 2025 року з метою імпорту товару «Мак харчовий - 22000 кг, сіро-блакитний, III сорту (категорії), збору 2024 року. Призначений для використання в продовольчих цілях. Не в первинній упаковці. Упакований в 880 поліпропіленових мішках по 25 кг, маркований етикеткою. Без ГМО. Країна вирощування - Франція (FR)», що ввозився на адресу ОСОБА_1 , подано через уповноваженого декларанта Волинську Торгово-Промислову Палату митну декларацію №25UA205080002958U2. Вартість товару становить 38 500 євро. До митної декларації додано: сертифікат якості від 14.05.2025; пакувальний лист від 14.05.2025; рахунок-фактуру (інвойс) №ЕХ4/2025 від 14.05.2025; автотранспортну накладну №2025051601 від 16.05.2025; фітосанітарний сертифікат №EU/PL/1199680 від 15.05.2025; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 №PL/MF/AТ 0315454 від 16.05.2025; платіжну інструкцію №3 від 05.09.2023; платіжну інструкцію №3 від 20.11.2023; платіжну інструкцію №4 від 07.02.2024; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №102 від 16.05.2025; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 01.04.2025; додаток №1 до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 30.01.2024; додаток №2 до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 21.04.2025; специфікація №5 від 25.04.2025; договір купівлі-продажу №EXР/UA/5 від 09.08.2023; договір про надання послуг митного брокера №227 від 15.05.2025; договір (контракт) про перевезення №14052025 від 14.05.2025; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації №12874181 та №12884227; акт №13/03-6025/006403-1 від 17.05.2025 та копію МД країни відправлення №25PL445010003В32В3 від 16.05.2025.
Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митний орган в електронному повідомленні запропонував подати такі документи: документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваних товарів; за наявності – інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезених товарів; транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів та документи про навантаження/перевантаження товару; якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товарів; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
На вимогу митниці декларантом надано: рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг від 16.05.2025 №103 та заявку-договір від 14.05.2025 №14052025-1 та лист від 20.05.2025 б/н, в якому зазначив ,що інших документів надати не може.
За результатами вивчення поданих декларантом документів, відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару від 20.05.2025 №UA205080/2025/000005/2 та сформовано картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205080/2025/000041.
В розділі 33 названого рішення зазначено, що за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин: подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар. За результатами опрацювання документів встановлено наступне. Умови поставки товару, вказані в Інвойсі- FCA NOWA IWICZNA, Польща. Згідно з міжнародними правилами інтерпретації умов поставки FCA, - вибір місця постачання впливає на зобов`язання із завантаження і розвантаження товару у даному місці. Якщо постачання здійснюється не у приміщенні продавця, відповідальність за відвантаження несе покупець. Продавець відповідно до контракту від 09.08.2023№ EXP/UA/5- BNI Sp.z o.o. – компанія, зареєстрована місті м.Варшава,, тоді як завантаження товару відбулося в місті NOWA IWICZNA (згідно графи 4 CMR). При цьому, в документах, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваного товару, відсутня інформація щодо вартості його навантаження та, відповідно, не включено дані витрати до графи 21 ДМВ. Окрім того, декларантом не надано жодних відомостей щодо страхування оцінюваних товарів, хоча витрати на страхування за умовами поставки FCA є невід`ємною складовою митної вартості. В заявці-договорі від 14.05.2025№ 14052025 зазначено перевезення товару по маршруту NOWA IWICZNA - п/п Ягодин та в рахунку-фактурі про надання транспортно-експедиційних послуг від 16.05.202 5№102 зазначена вартість перевезення до п/п Ягодин, хоча відповідно до CMR від 16.05.2025 №2025051601 розвантаження товару - місто Володимир, Волинська область. Декларантом до митного оформлення надані платіжні інструкції в іноземній валюті за попередні оформлення(№ 3 від 05.09.2023, №3 від 20.11.2023, №4 від 07.02.2024), які не можливо ідентифікувати, так як в графі 70 (призначення платежу) зазначений лише номер контракту. Числове значення вартості в копії декларації країни відправлення від 16.05.2025 №25PL445010003B32B3 в польських злотих, з врахуванням наданого декларантом курсу валют( 1EUR -4.2893 PLN), не відповідає вартості товару згідно рахунку – фактури від 14.05.2025 №EX 4/2025. Сказане може свідчити про те, що до митної вартості не включено всі її невід`ємні складові.
Митну вартість товару визначено за резервним методом згідно ст.64 МК України на підставі цінової інформації, наявної в ЄАІС, рівень митної вартості товару визначено за МД від 24.09.2024 № UA204130/2024/14799.
На підставі МД №25UA205080002993U5 від 20.05.2025 товар випущено у вільний обіг.
Крім того, 22 травня 2025 року з метою імпорту товару «Мак харчовий - 22000 кг, сіро-блакитний, III сорту (категорії), збору 2024 року. Призначений для використання в продовольчих цілях. Не в первинній упаковці. Упакований в 880 поліпропіленових мішках по 25 кг, маркований етикеткою. Без ГМО. Країна вирощування - Франція (FR)», що ввозився на адресу ОСОБА_1 , подано через уповноваженого декларанта Волинську Торгово-Промислову Палату митну декларацію №25UA205080003066U7. Вартість товару становить 38 500 євро. До митної декларації додано: сертифікат якості від 20.05.2025; пакувальний лист від 20.05.2025; рахунок-фактуру (інвойс) №ЕХ5/2025 від 20.05.2025; автотранспортну накладну №2025052101 від 21.05.2025; фітосанітарний сертифікат №EU/PL/1199708 від 21.05.2025; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 №PL/MF/AТ 0315455 від 21.05.2025; платіжну інструкцію №3 від 05.09.2023; платіжну інструкцію №3 від 20.11.2023; платіжну інструкцію №4 від 07.02.2024; рахунки-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №105 і №106 від 20.05.2025; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 01.04.2025; додаток №1 до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 30.01.2024; додаток №2 до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 21.04.2025; специфікація №6 від 20.05.2025; договір купівлі-продажу №EXР/UA/5 від 09.08.2023; договір про надання послуг митного брокера №227 від 15.05.2025; договори (контракти) про перевезення №20052025 та №20052025-1 від 20.05.2025; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації №12896092 та копію МД країни відправлення №25PL445010003ЕТ0В4 від 21.05.2025.
Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митний орган в електронному повідомленні запропонував подати такі документи: документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваних товарів; за наявності – інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезених товарів; транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів та документи про навантаження/перевантаження товару; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товарів; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
На вимогу митниці декларантом надано: лист від 23.05.2025 б/н, в якому зазначив ,що інших документів надати не може.
За результатами вивчення поданих декларантом документів, відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару від 23.05.2025 №UA205080/2025/000006/2 та сформовано картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205080/2025/000046.
В розділі 33 названого рішення зазначено, що за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин: подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар. За результатами опрацювання документів встановлено наступне. Умови поставки товару, вказані в Інвойсі- FCA NOWA IWICZNA, Польща. Згідно з міжнародними правилами інтерпретації умов поставки FCA,- вибір місця постачання впливає на зобов`язання із завантаження і розвантаження товару у даному місці. Якщо постачання здійснюється не у приміщенні продавця, відповідальність за відвантаження несе покупець. Продавець відповідно до контракту від 09.08.2023№ EXP/UA/5- BNI Sp.z o.o. – компанія, зареєстрована місті м.Варшава, тоді як завантаження товару відбулося в місті NOWA IWICZNA (згідно графи 4 CMR). При цьому, в документах, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваного товару, відсутня інформація щодо вартості його навантаження та, відповідно, не включено дані витрати до графи 21 ДМВ. Окрім того, декларантом не надано жодних відомостей щодо страхування оцінюваних товарів, хоча витрати на страхування за умовами поставки FCA є невід`ємною складовою митної вартості. Декларантом до митного оформлення надані платіжні інструкції в іноземній валюті за попередні оформлення (№ 3 від 05.09.2023, №3 від 20.11.2023, №4 від 07.02.2024), які не можливо ідентифікувати ,так як в графі 70 (призначення платежу) зазначений лише номер контракту. Числове значення вартості в копії декларації країни відправлення від 21.05.2025 №25PL445010003ET0B4 в польських злитих, з врахуванням наданого декларантом курсу валют (1 EUR - 4.2893 PLN), не відповідає вартості товару згідно рахунку – фактури від 20.05.2025 №EX5/2025. Числовий розрахунок вартісних значень не наданий, так як контрактом (п.4.2) №EXP/UA/5 від 24.02.2020 передбачено, що в ціна товару включає в себе також вартість піддонів .Сказане може свідчити про те, що до митної вартості не включено всі її невід`ємні складові.
Митну вартість товару визначено за резервним методом згідно ст.64 МК України на підставі цінової інформації, наявної в ЄАІС, рівень митної вартості товару визначено за МД від 24.09.2024 № UA204130/2024/14799.
На підставі МД №25UA205080003124U8 від 23.05.2025 товар випущено у вільний обіг.
Крім того, 02 червня 2025 року з метою імпорту товару «Мак харчовий - 22000 кг, сіро-блакитний, III сорту (категорії), збору 2024 року. Призначений для використання в продовольчих цілях. Не в первинній упаковці. Упакований в 880 поліпропіленових мішках по 25 кг, маркований етикеткою. Без ГМО. Країна вирощування - Франція (FR)», що ввозився на адресу ОСОБА_1 , подано через уповноваженого декларанта Волинську Торгово-Промислову Палату митну декларацію №25UA205080003352U8. Вартість товару становить 38 500 євро. До митної декларації додано: сертифікат якості від 27.05.2025; пакувальний лист від 27.05.2025; рахунок-фактуру (інвойс) №ЕХ6/2025 від 27.05.2025; автотранспортну накладну №2025052901 від 29.05.2025; фітосанітарний сертифікат №EU/PL/1199740 від 29.05.2025; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 №PL/MF/AТ 0315456 від 29.05.2025; платіжну інструкцію №3 від 05.09.2023; платіжну інструкцію №3 від 20.11.2023; платіжну інструкцію №4 від 07.02.2024; рахунки-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №113 і №114 від 29.05.2025; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 01.04.2025; додаток №1 до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 30.01.2024; додаток №2 до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 21.04.2025; специфікація №7 від 27.05.2025; договір купівлі-продажу №EXР/UA/5 від 09.08.2023; договір про надання послуг митного брокера №227 від 15.05.2025; договори (контракти) про перевезення №29052025 та №29052025-1 від 29.05.2025; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації №12940122; лист BNI Sp.z.o.o від 23.05.2025; лист від 24.08.2023 та копію МД країни відправлення №25PL445010003МВМВ1 від 29.05.2025.
Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митний орган в електронному повідомленні запропонував подати такі документи: документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваних товарів; за наявності – інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезених товарів; транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів та документи про навантаження/перевантаження товару; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;-виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товарів; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
На вимогу митниці декларантом надано заяву від 02.06.2025 в якій зазначено, що інших документів надати не може.
За результатами вивчення поданих декларантом документів, відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товару від 02.06.2025 №UA205080/2025/000007/2 та сформовано картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205080/2025/000052.
В розділі 33 названого рішення зазначено, що за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості товару, митна вартість не може бути визнана з наступних причин: подані до митного оформлення документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій та третій статті 53 МКУ, не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар. За результатами опрацювання документів встановлено наступне. Умови поставки товару, вказані в Інвойсі- FCA NOWA IWICZNA, Польща. Згідно з міжнародними правилами інтерпретації умов поставки FCA,- вибір місця постачання впливає на зобов`язання із завантаження і розвантаження товару у даному місці. Якщо постачання здійснюється не у приміщенні продавця, відповідальність за відвантаження несе покупець. Продавець відповідно до контракту від 09.08.2023№ EXP/UA/5- BNI Sp.z o.o. – компанія, зареєстрована місті м.Варшава, тоді як завантаження товару відбулося в місті NOWA IWICZNA (згідно графи 4 CMR). При цьому, в документах, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваного товару, відсутня інформація щодо вартості його навантаження та, відповідно, не включено дані витрати до графи 21 ДМВ. Окрім того, декларантом не надано жодних відомостей щодо страхування оцінюваних товарів, хоча витрати на страхування за умовами поставки FCA є невід`ємною складовою митної вартості. Декларантом до митного оформлення надані платіжні інструкції в іноземній валюті за попередні оформлення(№ 3 від 05.09.2023, №3 від 20.11.2023, №4 від 07.02.2024),які не можливо ідентифікувати ,так як в графі 70 ( призначення платежу) зазначений лише номер контракту. Числове значення вартості в копії декларації країни відправлення від 29.05.2025 № 25PL445010003MBMB в польських злитих ,з врахуванням наданого декларантом курсу валют(1 EUR - 4.2893 PLN), не відповідає вартості товару згідно рахунку –фактури від 27.05.2025 № EX 6/2025. Сказане може свідчити про те, що до митної вартості не включено всі її невід`ємні складові.
Митну вартість товару визначено за резервним методом згідно ст.64 МК України на підставі цінової інформації, наявної в ЄАІС, рівень митної вартості товару визначено за МД від 24.09.2024 № UA204130/2024/14799.
На підставі МД №25UA205080003364U0 від 02.06.2025 товар випущено у вільний обіг.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
При вирішенні даного спору суд застосовує такі нормативно-правові акти.
Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до частини першої статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Згідно із частинами першою - третьою статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.
Як передбачено частинами другою - третьою статті 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Частинами першою - третьою статті 54 вказаного Кодексу визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Відповідно до частин першої, другої, п`ятої, шостої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органі. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.
Згідно з частинами першою, другою статті 57 вказаного Кодексу передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
За приписами частин першої, другої статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.
На думку суду, виходячи із встановлених обставин справи та досліджених доказів, відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості товарів, з огляду на таке.
Судом встановлено, що як до митного оформлення, так і до суду позивач надав передбачені статтею 53 МК України документи, які підтверджують задекларовану митну вартість товару, зокрема: сертифікати якості від 14.05.2025, 20.05.2025 та 27.05.2025; пакувальні листи від 14.05.2025, 20.05.2025 та 27.05.2025; рахунки-фактури (інвойси) №ЕХ4/2025 від 14.05.2025, №ЕХ5/2025 від 20.05.2025 та №ЕХ6/2025 від 27.05.2025; автотранспортні накладні №2025051601 від 16.05.2025, №2025052101 від 21.05.2025 та №2025052901 від 29.05.2025; фітосанітарні сертифікати №EU/PL/1199680 від 15.05.2025, №EU/PL/1199708 від 21.05.2025 та №EU/PL/1199740 від 29.05.2025; сертифікати з перевезення (походження) товару форми EUR.1 №PL/MF/AТ 0315454 від 16.05.2025, №PL/MF/AТ 0315455 від 21.05.2025 та №PL/MF/AТ 0315456 від 29.05.2025; платіжні інструкції №3 від 05.09.2023, №3 від 20.11.2023 та №4 від 07.02.2024; рахунки-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №102 від 16.05.2025, №105 і №106 від 20.05.2025 та №113 і №114 від 29.05.2025; прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 01.04.2025; договір купівлі-продажу №EXР/UA/5 від 09.08.2023; додаток №1 до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 30.01.2024; додаток №2 до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 21.04.2025; специфікації №5 від 25.04.2025, №6 від 20.05.2025пта №7 від 27.05.2025; договір про надання послуг митного брокера №227 від 15.05.2025; договори (контракти) про перевезення №14052025 від 14.05.2025, №20052025 і №20052025-1 від 20.05.2025 та №29052025 і №29052025-1 від 29.05.2025; інформацію про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими державними органами та підприємствами за принципом «єдиного вікна» з використанням електронних засобів передачі інформації №12874181, №12884227, №12940122 та №12896092; акт №13/03-6025/006403-1 від 17.05.2025; лист BNI Sp.z.o.o від 23.05.2025; лист від 24.08.2023 та копії МД країни відправлення №25PL445010003В32В3 від 16.05.2025, №25PL445010003ЕТ0В4 від 21.05.2025 та №25PL445010003МВМВ1 від 29.05.2025.
Суд вважає, що відсутні підстави ставити під сумнів заявлену декларантом за першим методом митну вартість спірних товарів, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні розбіжності щодо вартості товару чи ознаки підробки, вони містять достатньо відомостей щодо ціни товару.
Суд також звертає увагу, що в порядку частини третьої статті 53, пункту 2 частини п`ятої статті 54 МК України відповідач має право запитувати від декларанта лише ті документи, які необхідні для підтвердження заявленої митної вартості.
Декларант при митному оформленні імпортованого товару зобов`язаний надати документи за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України. Контролюючий орган вправі витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення митної вартості товару. Такі сумніви можуть бути зумовлені, зокрема неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, результату митного огляду цього товару, порівнянням заявленої митної вартості з митною вартістю ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.
Разом з тим, повноваження контролюючого органу витребувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх, передбачених статтею 53 МК України, документів. Ненадання декларантом витребуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнівів щодо достовірності наданої декларантом інформації.
Такий висновок щодо застосування норм статей 53, 54 МК України Верховний Суд зробив в ряді постанов, зокрема в постановах від 27.03.2020 (справа № 540/2605/18), від 06.05.2020 (справа № 140/1713/19), від 21.10.2021 (справа № 420/4820/19).
В оскаржуваному рішенні відсутнє належне обґрунтування того, що виявлені митним органом розбіжності у поданих декларантом документах впливають на митну вартість товарів, та суд вважає, що розбіжності, про які зазначено у рішенні про коригування митної вартості товару, не можуть впливати на митну вартість товару та не могли бути правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта.
При цьому, суд враховує, що у зазначеному вище митному оформленні згідно з МД постачання товару здійснювалося на виконання договору купівлі-продажу №EXP/UA/5 від 09.08.2023 з компанією-експортером BNI Sp. z o.o (Польща) (продавець). 
Відповідно до умов вказаного договору продавець зобов`язується продати, а покупець зобов`язується купити товар (мак харчовий, урожай 2024 року) в асортименті, згідно специфікації, яка є невід`ємною частиною договору в кількості 154 тони нетто за ціною 1,75 Євро/кг нетто, на загальну суму 269 500 Євро. Ціна включає в себе вартість погрузки, упаковки, маркуваня, піддони і митні витрати продавця. Умови поставки здійснюються на умовах FCA згідно ІНКОТЕРМС-2020. Конкретне місце доставки вказується у рахунку-фактурі (інвойс) та інших товаросупровідних документах. 
Суд звертає увагу, що в рахунках-фактурах (інвойсах) №ЕХ4/2025 від 14.05.2025, №ЕХ5/2025 від 20.05.2025 та №ЕХ6/2025 від 27.05.2025 визначені умови поставки товарів згідно з Правилами Інкотермс–2020 – FCA Nowa Iwiczna. Аналогічні умови поставки відображені у графах 20 вказаних вище МД.
У вказаних рахунках-фактурах (інвойсах) також вказано місце завантаження: склад BNI Sp. z o.o. depot, Graniczna 35, 05-515 Nowa Iwiczna, Poland.
Також суд наголошує, що у відповідь на повідомлення митниці декларант повідомив відповідача, що місце завантаження Nowa Iwiczna вказано в пакувальних листах, які додано до митних декларацій, а саме, що в Nowa Iwiczna знаходиться магазин-склад BNI Sp. z o.o (Biuro handlowe: 05-515 Nowa Iwiczna ul. Graniczna 35).
Крім того, на підтвердження транспортних витрат щодо доставки товару з ul. Graniczna 35, 05-515 Nowa Iwiczna, Poland до м.Володимир, Україна позивач надав рахунки-фактури про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору та заявки-договори на транспортно-експедиційне обслуговування.
У спірних рішеннях відповідач також вказує, що платіжних дорученнях не можливо ідентифікувати з оцінюваним товаром (вказано лише номер контракту).
Так, згідно платіжних інструкціях в іноземній валюті №3 від 05.09.2023, №3 від 20.11.2023 та №4 від 07.02.2024 ФОП ОСОБА_1 сплатила на рахунок BNI Sp. z o.o 38500 євро, 74500 євро та 41000 євро відповідно призначення платежу: договір №EXP/UA/5 від 09.08.2023. При цьому, необхідність зазначення призначення платежу: «договір №EXP/UA/5 від 09.08.2023» вказано в рахунках-фактурах (інвойсах) №ЕХ4/2025 від 14.05.2025, №ЕХ5/2025 від 20.05.2025 та №ЕХ6/2025 від 27.05.2025.
Суд наголошує, що усі документи, які подавалися декларантом відповідачу, містили одну і ту ж вартість товару, який ввозився – 38 500 євро.
При цьому умови оплати безпосередньо ціни товару не стосуються та не можуть у зв`язку із цим бути підставою для відмови у визнанні митної вартості (вказані висновки узгоджуються із правовою позицією, наведеною, зокрема, у постановах Верховного Суду від 12.03.2020 у справі № 804/6243/14, від 07.05.2020 у справі №1.380.2019.00162, від 02.03.2021 у справі №380/842/20).
З урахуванням наведеного, суд вважає, що митний орган не виконав обов`язку щодо зазначення конкретних обставин, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а вказані відповідачем сумніви не можна визнати обґрунтованими, позаяк суду не надані докази того, що подані декларантом документи містять розбіжності, у них наявні ознаки підробки або вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що підлягає сплаті за ці товари. Відтак, суд погоджується із доводами позивача про те, що декларантом було подано усі документи, що підтверджують правомірність декларування товару за основним (першим) методом, та які чітко ідентифікують придбаний товар, містять об`єктивні та достовірні дані, не містять дефектів та підтверджують числові значення, зазначені в МД, у зв`язку із чим відповідач безпідставно не визнав заявлену декларантом митну вартість та витребував додаткові документи у декларанта, а у подальшому, у зв`язку із неподанням додаткових документів, прийняв оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів.
Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).
Вказані правові висновки підтверджуються чіткою та послідовною практикою Верховного Суду, яка наведена, зокрема, у постановах від 12.03.2020 у справі № 804/6243/14, від 07.05.2020 у справі №1.380.2019.00162, від 02.03.2021 у справі №380/842/20. У цих рішеннях суду касаційної інстанції також зазначено, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару.
На думку суду, в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів відсутнє належне обґрунтування того, що виявлені митним органом розбіжності впливають на митну вартість товарів, та суд вважає, що вказані вище розбіжності не можуть впливати на митну вартість товару та не могли бути правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта.
Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості спірних товарів, оскільки позивач надав передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товару, що ввозиться, та дають можливість визначити митну вартість товару за ціною договору шляхом застосування першого методу. 
Відповідно до положень статті 59 МК України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.
При застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.
Незначні зовнішні відмінності не можуть бути підставою для відмови у розгляді товарів як ідентичних, якщо в цілому такі товари відповідають вимогам частини другої цієї статті.
Ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.
У разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях.
При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.
У разі якщо кошти та витрати, зазначені в пунктах 5-7 частини десятої статті 58 цього Кодексу, включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці в таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними ідентичними товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування.
У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо ідентичних товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість.
Як вбачається з оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів, відповідачем скориговано митну вартість відповідно до раніше визначеної митної вартості від 24.09.2024 № UA204130/2024/14799 на рівні 2,0039 євро за кг.
У оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості вказано, що відповідач митну вартість визначив за другорядним методом – резервним. Його застосування передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.
Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, у рішенні про коригування митний орган поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.
Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд в постанові від 08.02.2019 року в справі № 825/648/17 (№ К/9901/16592/18).
Разом з тим, у спірному рішенні митний орган лише вказав номер та дату митної декларації, на основі якої було здійснено коригування митної вартості товару, що не дає підстав вважати вказане рішення обґрунтованим та мотивованим.
На думку суду, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом. Також не наведено достатніх підстав правомірності проведеного відповідачем розрахунку митної вартості.
При цьому суд зазначає, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження митної вартості, не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за ціною договору.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 24.12.2020 в справі №804/4906/15.
Враховуючи встановлені обставини справи та норми чинного законодавства, суд дійшов висновку, що подані позивачем до митного оформлення документи були достатніми для підтвердження заявленої за ціною договору митної вартості товару.
Суд наголошує на тому, що в адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення митний орган повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.
Відповідно до частини третьої статті 318 МК України митний контроль має передбачати виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
Ця норма також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 року № 3018-VI «Про внесення змін до Закону України «Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур», якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.
Крім того, це узгоджується з проголошеними у статті 8 МК України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товару, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі, заохочення доброчесності та інших.
Згідно з частиною сьомою статті 54 МК України у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товару, у тому числі невірно визначено митну вартість товару, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
Також суд зазначає, що Верховний Суд в постанові від 08.10.2019 у справі №803/776/17 вказав, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено контролюючим органом.
При цьому обов`язком митного органу у разі незгоди із заявленою декларантом митною вартістю є проведення консультацій з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та послідовний вибір методів з обґрунтуванням причин неможливості застосування кожного з попередніх методів.
Однак, попри формальну вказівку в оскаржуваному рішенні про проведення таких консультацій, митним органом не надано належних доказів про проведення процедури консультацій з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості товарів, а лише надіслано декларанту в електронному вигляді повідомлення-вимогу про надання додаткових документів, та в подальшому прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів.
Відповідно до змісту частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Жодних доказів щодо прийняття оскаржуваного рішення саме з названих у відзиві підстав відповідачем не надано.
Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).
Натомість, з огляду на приведені судом фактичні обставини справи, суд зазначає, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості та дії відповідача, які їм передували, не відповідають таким критеріям, як: використання повноваження відповідача з метою, з якою це повноваження надано; безсторонність (неупередженість), добросовісність, розсудливість з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); пропорційність, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія). При цьому, зміст оскаржуваного рішення не містить всіх обов`язкових відомостей, визначених підпунктами 1-4 частини другої статті 55 МК України.
Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про те, що відповідач належними та допустимими доказами не довів факт порушення позивачем вимог митного законодавства при визначенні митної вартості товару, а відтак оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів №UA205080/2025/000005/2 від 20.05.2025; №UA205080/2025/000006/2 від 23.05.2025 та №UA205080/2025/000007/2 від 02.06.2025 слід визнати протиправним та скасувати.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Отже, на користь позивача слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір у розмірі 3 634 грн, сплачений відповідно до квитанції від 19.11.2025.
Керуючись статтями 139, 243-246, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Митного кодексу України, суд 

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.
Визнати протиправними та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205080/2025/000005/2 від 20 травня 2025 року №UA205080/2025/000006/2 від 23 травня 2025 року та №UA205080/2025/000007/2 від 02 червня 2025 року.
Стягнути на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці понесені витрати по сплаті судового збору в розмірі 3 634 (три тисячі шістсот тридцять чотири) гривні.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).
Відповідач: Волинська митниця (44350, Волинська область, Ковельський район, село Римачі, вулиця Призалізнична, 13, ідентифікаційний код ВП 43958385).

Суддя А.Я. Ксензюк