Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
Харків 
18 лютого 2026 р. № 520/29537/25 
Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шляхова О.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області (просп. Науки, буд. 40, 6 пов., м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61166, код ЄДРПОУ 40324829) про визнання протиправною та скасування постанови, -
У С Т А Н О В И В:
До Харківського окружного адміністративного суду звернулася Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області, в якому просить суд:
- визнати протиправною та скасувати постанову №5.0-14-27 від 14.10.2025 про накладення штрафу у розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 170000,00 грн. (сто сімдесят тисяч грн.), винесену Головним управлінням Держпродспоживслужби в Харківській області, відносно ФОП ОСОБА_1 .
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідачем прийнято постанову, якою накладено штраф у розмірі 170 000,00 грн, за порушення пункту 6 частини 4 статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», відповідно до якої позивачка створила перешкоди у проведенні перевірки, визначено як недопущення до проведення перевірки характеристик продукції та не виконано законні вимоги посадових осіб, які здійснюють державний ринковий нагляд. Позивачка не погоджується з вищевказаною постановою та вважає, що вона підлягає скасуванню.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 12.11.2025 відкрито спрощене провадження у вказаній адміністративній справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву, позивачу - відповідь на відзив.
Відповідач скористався наданим правом та надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому указав про відсутність підстав для задоволення позовних вимог з огляду на їх необґрунтованість. Зазначає, що внаслідок не надання витребуваних документів на вимогу посадових осіб відповідача, позивач фактично створив перешкоди у проведенні перевірки характеристик продукції, за що його й притягнуто до адміністративної відповідальності за оскарженою постановою.
Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Статтею 258 КАС України визначено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Дослідивши матеріали адміністративної справи, оцінивши викладені сторонами обставини справи та надані на їх підтвердження докази, суд прийшов до наступного.
Головним управлінням Держпродспоживслужби в Харківській області проведено планову перевірку характеристик продукції ФОП ОСОБА_1 , предметом якої були: іграшка «водяна гра» 228-А24, іграшка набір амуніції 921-14. 
Внаслідок проведення перевірки, складено акт від 22.07.2025 № 271, який містив опис порушень вимог законодавства, виявлених під час перевірки та прийнято рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, а саме: приведення продукції (іграшка «водяна гра» 228 А24, іграшка набір амуніції 921-14 BD) у відповідність до встановлених вимог та тимчасова заборона надання продукції на ринок, відповідно до вимог ч. 1 ст. 22 Закону № 2735-VI.
На підставі наказу від 05.08.2025 № 900, управлінням видано направлення на проведення позапланової перевірки характеристик продукції від 05.08.2025 №308, за предметом: іграшка «водяна гра» 228-А24, іграшка набір амуніції 921-14 BD – з питань дотримання вимог законодавства про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції в частині відповідності вимогам Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151. Термін проведення перевірки з 14.08.2025 по 19.08.2025.
Підставою проведення перевірки є повідомлення Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області від 30.07.2025 № Р-9930-2025, Р-9929-2025, Р-9927-2025, Р-9926-2025, Р-9924-2025. Місце розміщення продукції: у ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 .
Співробітниками Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області відповідно до направлення на проведення перевірки від 05.08.2025 №308, відповідно до Закону №2735-VI, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», наказу від 05.08.2025 № 900, здійснено виїзд на позапланову перевірку ФОП ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , у ході якого виявлено, що за вказаною адресою розташований двоповерховий нежитловий будинок (офісний центр магазин «Bi-bi kids»).
У зв`язку із відсутністю офіційних контактних даних особи, зазначена перевірка підлягала закриттю та вважається такою що не була здійснена з об`єктивних причин, що підтверджується службовою запискою від 19.08.2025 №5.1/5891-25. 
Після отримання та з`ясування офіційних контактних даних, Головним управлінням Держпродспоживслужби в Харківській області на офіційну адресу ФОП ОСОБА_1 зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Україна, 49115, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вул. Самойловича Данила, будинок 3, квартира 13, засобами поштового зв`язку, через національного оператора поштового зв`язку України АТ «Укрпошта» направлено вимогу органу ринкового нагляду щодо надання документів лист від 21.08.2025 №5.1 057/2/12324-25, з інформацією, щодо встановлення розповсюдження продукції яка не відповідає встановленим вимогам, а саме:
- іграшка «водяна гра» 228-А24 – на продукції, її маркуванні, пакуванні відсутня інформація про імпортера, найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торгівельну марку (знак для товарів і послуг) та контактну поштову адресу. Інструкція або інформація щодо безпечності відсутні. Не нанесено знак відповідності технічним регламентам. Кількість залишку продукції – 19 шт.
- іграшка набір амуніції 921-14 BD - на продукції, її маркуванні, пакуванні відсутня інформація про імпортера, найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торгівельну марку (знак для товарів і послуг) та контактну поштову адресу. Інструкція або інформація щодо безпечності відсутні. : імітатори захисних масок і шоломів повинні містити попередження «Ця іграшка не забезпечує захисту». Кількість залишку продукції – 1 шт.
Вищевказаний лист містив інформацію, що перелічені документи необхідно надати у строк з 15.09.2025 по 17.09.2025 до Управління захисту прав споживачів та контролю за регульованими цінами Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 45 або надіслати засобами поштового зв`язку на адресу: 61116, м. Харків, прт. Науки, б. 40.
Позивачка отримала лист-вимогу 30.08.2025, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
У встановлені у вимозі терміни та станом на 22.09.2025 (останній день перевірки) позивачка не з`явилася та не надала документи, що вимагалися Головним управлінням Держпродспоживслужби в Харківській області. 
Відповідно до направлення на проведення перевірки від 09.09.2025 № 360 відповідно до Закону № 2735-VI, Закону № 2736-VI, наказу від 09.09.2025 №1039 Головним управлінням Держпродспоживслужби в Харківській області складено акт перевірки характеристик продукції від 22.09.2025 №360 із зазначенням, що позапланова перевірка характеристик продукції ФОП ОСОБА_1 не проведена, протокол про виявлені порушення вимог Закону №2735-VI, Закону № 2736-VI від 23.09.2025 №360. 
За результатами розгляду справи протоколу про виявлені порушення вимог Закону № 2735-VI, Закону № 2736-VI, акту перевірки характеристик продукції від 22.09.2025 №360, Головним управлінням Держпродспоживслужби в Харківській області винесено постанову про накладення штрафу від 14.10.2025 №5.0-14-27.
Не погоджуючись із зазначеним, позивачка звернулася до суду з цим адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними приписами норм чинного законодавства.
Питання проведення планових перевірок під час здійснення заходів державного ринкового нагляду врегульоване Законами України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції від 02 жовтня 2010 року № 2735-VI (далі Закон № 2735-VI в редакції, чинній станом на дату виникнення спірних правовідносин) та Про загальну безпечність нехарчової продукції від 02 жовтня 2010 року № 2736-VI (далі Закон № 2736-VI, в редакції, чинній станом на дату виникнення спірних правовідносин).
Згідно із статтею 3 Закону 2735-VI, законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України Про загальну безпечність нехарчової продукції, інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів.
Відповідно до абзацу 8 частини 1 статті 1 Закону 2735-VI державний ринковий нагляд (далі - ринковий нагляд) - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.
Встановлені вимоги - це вимоги щодо нехарчової продукції (далі - продукція) та її обігу на ринку України, встановлені технічними регламентами (абзац 2 частини першої статті 1 Закон).
Відповідно до положень зазначеної статті Закону орган державного ринкового нагляду - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності, що визначається відповідно до Закону (далі - орган ринкового нагляду).
У разі, якщо орган ринкового нагляду здійснює визначені цим Законом та Законом України Про загальну безпечність нехарчової продукції повноваження також через свої територіальні органи, термін «орган ринкового нагляду» позначає також його територіальні органи.
Сфера відповідальності органу ринкового нагляду - перелік видів продукції, затверджений відповідно до цього Закону Кабінетом Міністрів України, щодо яких відповідний орган ринкового нагляду здійснює ринковий нагляд.
З метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності: проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування); приймають у випадках та порядку, визначених цим Законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснюють контроль стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень; вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог (підпункти 4, 6, 11 частини 1 статті 11 Закону 2735-VI).
Частинами 1 та 2 статті 20 Закону 2735-VI передбачено, що ринковий нагляд здійснюється відповідно до секторальних планів ринкового нагляду, які щорічно затверджуються органами ринкового нагляду відповідно до сфер їх відповідальності. Секторальний план ринкового нагляду охоплює види продукції відповідно до сфер відповідальності органів ринкового нагляду та визначає належність цих видів продукції до певного ступеня ризику.
Секторальні плани ринкового нагляду затверджуються відповідними органами ринкового нагляду не пізніше 1 грудня року, що передує плановому (частина 8 статті 20).
Частиною 1 статті 22 Закону 2735-VI визначено, що заходами ринкового нагляду є: 1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); 2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; 3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; 4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.
Згідно із частиною 2 статті 23 Закон України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції, при проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції.
Відповідно до частини третьої та шостої статті 23 Закон № 2735-VI органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.
Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.
Предметом таких перевірок є характеристики продукції певного виду (типу), категорії та/або групи.
Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та направлень на проведення перевірки, що видаються та оформлюються відповідно до цього Закону. У разі одержання інформації про попадання на ринок продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та направлення видаються і оформлюються невідкладно.
Перевірки характеристик продукції проводяться: 1) у торговельних та складських приміщеннях суб`єктів господарювання; 2) у місцях введення продукції в експлуатацію (якщо відповідність продукції певним встановленим вимогам може бути визначена лише під час введення її в експлуатацію); 3) за місцем проведення ярмарку, виставки, показу або демонстрації продукції в інший спосіб; 4) у місцях зберігання під митним контролем продукції, митне оформлення якої призупинено за результатами контролю продукції; 5) за місцезнаходженням органу ринкового нагляду.
Відповідно до частини 1 статті 23-1 Закону № 2735-VI для здійснення планової або позапланової перевірки характеристик продукції орган ринкового нагляду видає наказ, який має містити предмет перевірки (найменування виду (типу), категорії та/або групи продукції), найменування та адресу об`єкта, де розміщується продукція.
Згідно з підпунктом а пункту 2 частини 1 статті 24 Закону № 2735-VI органи ринкового нагляду проводять перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів позапланові за ланцюгом постачання, якщо за результатами перевірки характеристик продукції є підстави вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам внаслідок дій чи бездіяльності виробника або будь-якого іншого суб`єкта в ланцюгу постачання.
З системного аналізу вищезазначених положень Закону № 2735-VI позапланова перевірка органами державного ринкового нагляду проводиться не стосовно суб`єкту господарювання, а стосовно продукції, характеристики якої перевіряються.
При цьому, законодавством передбачено, що для проведення перевірки характеристик продукції достатньо пред`явити лише службове посвідчення та направлення на проведення перевірки. Пред`явлення інших документів, листів, погоджень, попереджень на проведення перевірки, а також повідомлення відповідного суб`єкта господарювання про проведення такої перевірки законодавством не передбачено.
Стосовно доводів про неналежне повідомлення відповідачем позивача про необхідність надання документів для проведення позапланової перевірки в частині характеристик продукції, про місце тату та час розгляду матеріалів проведення перевірки, суд вважає за необхідне вказати таке.
Відповідно до пункту 5 частини 4 статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про фізичну особу підприємця: місцезнаходження (адреса місця проживання, за якою здійснюється зв`язок з фізичною особою - підприємцем).
Також суд зазначає, що діюче законодавство не зобов`язує суб`єкта владних повноважень здійснювати заходи для з`ясування причин невручення повідомлення, чи для вжиття додаткових заходів (як-то електронні засоби зв`язку, кур`єрська доставка і т.д.) щодо вручення повідомлення (вимоги).
Верховний Суд у постанові від 13 червня 2018 року у справі №820/6755/16 сформував такий висновок щодо застосування норм права, який в силу положень частини 5 статті 242 КАС України враховується судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин: «відповідач вжив усіх залежних від нього дій для належного інформування позивача про прийняті щодо нього рішення. Фактичне неотримання цих рішень адресатом з причин, які не залежать від відправника, не може свідчити про протиправність оскаржуваного рішення». Також, у постанові від 20 жовтня 2020 року у справі №140/30/20 Верховний Суд вказав на те, що добросовісний платник податків зобов`язаний забезпечити отримання ним кореспонденції за адресою місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. У разі невиконання цього обов`язку платник не вправі посилатись на неотримання ним документів як на обставину, що звільняє його від настання у зв`язку з цим негативних для такого платника наслідків.
Також, відповідно до приписів статті 128 ГПК України, громадянин-підприємець зобов`язаний, крім іншого, повідомляти органи державної реєстрації про зміну його адреси, зазначеної в реєстраційних документах, предмета діяльності, інших суттєвих умов своєї підприємницької діяльності, що підлягають відображенню у реєстраційних документах; додержуватися прав і законних інтересів споживачів, забезпечувати належну якість товарів (робіт, послуг), що ним виготовляються, додержуватися правил обов`язкової сертифікації продукції, встановлених законодавством.
Судом встановлено, що вимоги про необхідність надання документації, необхідної для проведення позапланової перевірки, направлялись відповідачем засобами поштового зв`язку з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу місцезнаходження (реєстрації) позивачки.
Вказана адреса також зазначена і позивачкою у позові у якості адреси її реєстрації/проживання.
Також, судом встановлено, що лист щодо розгляду матеріалів перевірки, із зазначенням дати та часу розгляду справи стосовно невиконання встановлених законом вимог посадових осіб, які здійснюють державний ринковий нагляд також направлявся відповідачем засобами поштового зв`язку за вищезазначеною адресою місцезнаходження позивачки.
Тобто, і вимоги про необхідність надання документів і лист повідомлення щодо дати, часу та місця проведення розгляду матеріалів перевірки направлялися відповідачем на адресу місцезнаходження/реєстрації позивачки завчасно.
Позивачка отримала лист-вимогу 30.08.2025, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що відповідач здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на повідомлення позивачки щодо проведення стосовно неї перевірки та щодо дати, місця та часу розгляду матеріалів перевірки.
Таким чином, твердження позивачки про неотримання завчасно документів щодо проведення перевірки, не відповідають дійсності. 
Стосовно доводів позивачки, що про проведення перевірки в період з 17.09.2025 по 22.09.2025 позивачка дізналася лише отримавши 01.10.2025 лист від відповідача з другим примірником акту перевірки від 22.09.2025 №360 та протоколу про виявлені порушення від 23.09.2025 №360, суд зазначає, що наведене також не відповідає дійсності, оскільки лист від 21.08.2025 №5.1 057/2/12324-25 про проведення перевірки в період з 17.09.2025 по 22.09.2025, позивачка отримала 30.08.2025.
Враховуючи вказане, суд приходить до висновку, що позивачка належним чином повідомлена за адресою реєстрації (місцезнаходження) про необхідність з`явитися до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області для прийняття участі у розгляді справи стосовно невиконання встановлених законом вимог посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, не з`явилася, свого представника для проведення такого заходу у зазначений період не направила, та документи, що були визначені у вимогах, не надала, що свідчить про створення перешкоди в проведенні перевірки характеристик продукції та невиконані встановлених Законом вимог посадових осіб, які здійснюють державний ринковий нагляд.
До суду такі документи позивачкою також надані не були, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості надати оцінку таким доказам.
Отже, суть спору в цій справі зводиться до того, що на вимогу відповідача позивачкою документи надано не було, представник позивача до відповідача для сприяння перевірці не прибув.
Відповідно до підпункту 7 пункту 6 статті 23 Закону № 2735-VI під час перевірки характеристик продукції у випадках, передбачених цим Законом, перевірці підлягають такі документи (їх копії) та інформація: 6) документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (товарно-супровідна документація або договори). Орган ринкового нагляду має право вимагати надання таких документів лише в обсязі, що необхідний для встановлення ланцюга постачання продукції.
Тобто, позивачкою, відповідно до вимог чинного законодавства, мають бути надані документи, які містять необхідну та достатню інформацію для ідентифікації товару, його виробників, постачальників та замовників, проте позивачка до контролюючого органу не з`явилася, документів не надала.
Відповідно до пункту 6 частини 4 статті 44 Закону № 2735-VI створення перешкод шляхом недопущення до проведення перевірок характеристик продукції та невиконання встановлених цим Законом вимог посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, - у розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Необхідно зауважити, що обов`язку контролюючого органу завчасно ознайомити позивача про намір проведення перевірки кореспондує обов`язок позивача добросовісно ставитися до отримання відповідної кореспонденції або повідомлень від контролюючих органів. Необізнаність позивача щодо вимоги через нехтування або ухилення від виконання такого обов`язку без поважних причин не може бути в подальшому розцінена на користь останнього.
Суд зазначає, що єдиною обставиною, що уможливлює поведінку, яка зводиться до ненадання на вимогу затребуваних документів та невчинення визначених дій, може бути лише існування у вимозі таких недоліків, які об`єктивно та поза розумним сумнівом позбавляють можливості її виконати (наприклад, відсутність підстав для формування вимоги, недостатня конкретність вимоги, несвоєчасність направлення та отримання вимоги).
За таких обставин, суд робить висновок, що направлені позивачу вимоги, оформлені та викладені згідно з вимогами законодавства, отже, правомірних підстав чи об`єктивних перешкод для їх невиконання не існувало, у зв`язку з чим вони підлягали виконанню у повному обсязі.
Поведінка позивачки в цій справі свідчить, що вона не виконала встановлених цим Законом вимог посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд. Така поведінка є підставою для відповідальності, згідно з пунктом 6 частини 4 статті 44 Закону №2735-VI.
Пунктом 6 частини 4 статті 44 Закону України Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції встановлено, що до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі створення перешкод шляхом недопущення до проведення перевірок характеристик продукції та невиконання встановлених цим Законом вимог посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, у розмірі десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Враховуючи викладене, суд робить висновок, що оскаржувана постанова №5.0-14-27 від 14.10.2025 про накладення штрафу у розмірі 170000 грн. прийнята відповідачем на підставі, у межах та у спосіб, що передбачений законодавством України, що, у свою чергу, свідчить про відсутність правових підстав для її скасування.
Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).
Згідно з частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Виходячи із меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд робить висновок, що позовна заява не підлягає задоволенню.
З урахуванням відмови у задоволенні позову, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 262, 295 КАС України, суд, - 
В И Р І Ш И В:
У задоволенні адміністративного позову Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області (просп. Науки, буд. 40, 6 пов., м. Харків, Харківська обл., Харківський р-н, 61166, код ЄДРПОУ 40324829) про визнання протиправною та скасування постанови – відмовити. 
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М. Шляхова