Справа № 298/1405/25 
Номер провадження 3/298/893/25 

ПОСТАНОВА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

02 квітня 2026 року с-ще Великий Березний

Суддя Великоберезнянського районного суду Закарпатської області Зизич В.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли з відділення поліції №2 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , безробітного, за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, - 
ВСТАНОВИВ:
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №694029 від 19 жовтня 2025 року, складеного інспектором СРПП ВП №2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області Ковач С.Ю., 19 жовтня 2025 року близько 20 год. 30 хв. гр. ОСОБА_1 в АДРЕСА_1 , у приміщенні хостелу, перебуваючи в стані алкогольного сп"яніння, вчинив сварку з сусідкою гр. ОСОБА_2 , чим порушив громадський спокій та порядок громадян, а саме ображав нецензурними словами та образливою лайкою. 
Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст. 173 КУпАП. 
ОСОБА_1 у судове засідання повторно не з`явився, про час, місце та дату розгляду справи повідомлявся, шляхом надіслання йому судової повістки за адресою, яку він зазначив при складанні відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, а саме: АДРЕСА_1 . Згідно відмітки працівника поштового відділення, "відправлення вручено одержувачу". Судом ОСОБА_1 неодноразово повідомлявся про розгляд справи, щоразу судові повістки повернуті без вручення.
Відповідальність за надання правдивої інформації про адресу проживання або адресу, на яку особу можна інформувати про перебіг подій по справі та особисті дані, повністю лежить на особі, яка притягається до відповідальності.
Крім цього, на офіційному сайті Великоберезнянського районного суду Закарпатської області в розділі «Громадянам» у вкладці «Список судових справ, призначених до розгляду» з моменту призначення справи щодо ОСОБА_1 до розгляду були зазначені відомості про дату, час та місце розгляду такої.
Суд використав усі процесуальні можливості щодо повідомлення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, про розгляд справи, проте ОСОБА_1 не виконує процесуальних обов`язків отримувати судові повістки, за адресою, яку повідомив при складанні протоколу, своєчасно з`являтися до суду за викликом, чим затягує розгляд справи.
Згідно із ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
Рішенням Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.14) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Верховним Судом в п. 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі № 910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
При цьому, суддею зауважується, що ОСОБА_1 мав об`єктивну можливість особисто або через представника в повній мірі реалізувати свої права, передбачені ст.268 КУпАП, та не був позбавлений можливості надати письмові клопотання, заяви, звернення чи пояснення з приводу обставин правопорушення, однак такими своїми правами останній не скористався.
Вищевказані обставини свідчать про те, що ОСОБА_1 не з`явився в судове засідання, знаючи, що в провадженні суду знаходиться відповідна справа, про що свідчать наведені вище обставини.
За таких обставин, неявка особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, на судовий розгляд справи являється її волевиявленням, яке свідчить про відмову від реалізації свого права на безпосередню участь у судовому розгляді справи та інших процесуальних прав.
Відповідно до ч.1 ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення може бути розглянута під час відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Від ОСОБА_1 клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.
Приймаючи рішення про розгляд справи без участі ОСОБА_1 судом, окрім вищенаведених фактів, враховується також те, що будучи неодноразово належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, ОСОБА_1 на розгляд справи щодо нього не з`явився. Останній рухом справи не цікавився, до суду в черговий раз не з`явився, клопотання про відкладення розгляду справи не заявляв, а тому враховуючи вимоги закону про розгляд справи в розумні строки, а також рішення Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» від 07.07.1989 про те, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи, а тому суд вважає за необхідне розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 , що не може розцінюватись як порушення його прав, передбачених ст.268 КУпАП.
Суд повинен контролювати процесуальну поведінку осіб, які беруть участь у справі, а значить обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, а також нести відповідальність за зловживання правом. В прямі обов`язки осіб, що беруть участь у справі, входить дотримання процесуальної дисципліни протягом всього провадження у справі.
За таких обставин, суд у відповідності до вимог ст.268 КУпАП вважає, що дану справу може бути розглянуто.
Потерпіла ОСОБА_2 , про дату, місце і час розгляду справи повідомлялася. В судове засідання повторно не з`явилася. Про причини неявки суд не повідомила.
Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд прийшов до наступних висновків.

Згідно ч.2 ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. ст.245, 280 КУпАП одним із завдань провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За змістом ст. ст.279, 280 КУпАП справа про адміністративне правопорушення має розглядатися суддею у межах тих обставин, які зазначенні у протоколі про таке порушення, при цьому, суд зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

Приписи ч.1 ст.256 КУпАП встановлюють, що у протоколі про адміністративне правопорушення повинні зазначатися: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення, який в порядку ст.251 КУпАП є одним з доказів в справі про адміністративне правопорушення, та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення.

Відповідно до положень ст.255 КУпАП складання протоколів про адміністративні правопорушення за ст.173 КУпАП віднесено до компетенції органів внутрішніх справ, які на виконання вимог ст. 256 КУпАП, повинні перевірити та зазначити в протоколі відомості, необхідні для вирішення справи.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 інкримінується вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Норми статті 173 КУпАП передбачають відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.

Об`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Тобто, обов`язковою ознакою об`єктивної сторони даного правопорушення є порушення громадського порядку і спокою громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

Разом з тим, хуліганство відрізняється від інших дій, які за своїм проявом схожі на хуліганство, однак за своїм суб`єктивним проявом не утворюють складу даного адміністративного правопорушення.

Сам лише факт висловлювання особою нецензурної лайки без настання наслідків, які свідчать про порушення громадського порядку та спокою громадян, не утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а таких наслідків матеріали справи не містять.

Зокрема, якщо дії особи були викликані неприязними відносинами до певної особи, як довго триваючими так і тими, які виникли раптово, в тому числі і у випадку неправомірної поведінки особи, то такі не утворюють складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Нецензурна лайка між особами, які знаходяться в неприязних стосунках, без наслідків порушення громадського порядку та спокою громадян, не утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Матеріали справи не містять доказів вчинення ОСОБА_1 таких дій, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Вчинення правопорушення у громадському місці передбачає наявність очевидців такої події. Однак у протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД №694029 від 19 жовтня 2025 року свідки вчиненого ОСОБА_1 правопорушення в графі «Свідки» не зазначені.

Матеріали справи не містять достатньої кількості належних та допустимих доказів, які б у своїй сукупності вказували на вчинення ОСОБА_1 дій, зазначених у диспозиції ст.173 КУпАП, та які б підпадали під ознаки дрібного хуліганства.

Що стосується наявного в матеріалах справи рапорту відділення поліції №2 Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області від 19.10.2025, то такий лише вказує на факт реєстрації повідомлення, яке надійшло зі служби 102, та не може свідчити про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Не доводять винуватості ОСОБА_1 у вчинені інкримінованого йому правопорушення і наявні у матеріалах справи письмові пояснення потерпілої ОСОБА_2 від 19.10.2025, оскільки жодним чином не підтверджують того факту, що ОСОБА_1 було порушено громадський порядок і спокій громадян.

Аналізуючи існуючий конфлікт, суддя доходить висновку, що він за своєю правовою природою є побутовим, таким, що виник на ґрунті особистих неприязних взаємовідносин з приводу побутових питань між сусідами.

У матеріалах справи наявні лише пояснення потерпілої, інших доказів на вчинення хуліганських дій ОСОБА_1 в хостелі, до протоколу про адміністративне правопорушення не долучено.

Також суддею звертається увага на те, що у справі відсутні будь-які докази умисного порушення ОСОБА_1 громадського порядку і спокою громадян. Описані у протоколі дії особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не містять складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, з них не вбачається ні об`єктивна сторона правопорушення у сфері суспільних відносин, ні суб`єктивна у формі умислу особи на скоєння хуліганських дій, з порушенням громадського порядку.

Долучені до протоколу матеріали не доводять факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Суддею звертається увага на те, що суд не вправі самостійно змінювати на шкоду особі кваліфікацію адміністративного правопорушення, фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже, діючи таким чином, суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

ЄСПЛ нагадує, що національне законодавство має з достатньою чіткістю визначати межі та спосіб здійснення відповідного дискреційного права, наданого органам влади, щоб забезпечувати громадянам той мінімальний рівень захисту, на який вони мають право згідно з принципом верховенства права в демократичному суспільстві.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, яка притягається до відповідальності, тлумачаться на її користь.

Встановлені при розгляді справи обставини свідчать про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю у діях особи складу адміністративного правопорушення.

Оскільки матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, якими доводиться вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, і таких доказів не здобуто в ході судового розгляду, тому провадження у справі слід закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу означеного адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.173, п. 1 ст.247, ст.ст.256, 283, 284 КУпАП, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Великоберезнянський районний суд Закарпатської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Зизич В.В.