ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 лютого 2026 року 
м. Київ
справа № 260/8313/24
адміністративне провадження № К/990/2346/26 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Желтобрюх І.Л., суддів - Білоуса О.В., Блажівської Н.Є.,
розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Корсі Телеком» на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17 грудня 2025 року (судді: Глушко І.В., Затолочний В.С., Судова-Хомюк Н.М.) у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Корсі Телеком» до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, - 
в с т а н о в и в :
Товариство з обмеженою відповідальністю «Корсі Телеком» (далі - ТОВ «Корсі Телеком», позивач) звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Закарпатській області (далі - ГУ ДПС у Закарпатській області, відповідач), в якому просило: визнати протиправним та скасувати рішення від 07.11.2024 № 40/07-16-04-11-09/45365016 про анулювання реєстрації платника єдиного податку ТОВ «Корсі Телеком»; визнати протиправними дії щодо виключення ТОВ «Корсі Телеком» з реєстру платників єдиного податку з 30.09.2024; зобов`язати поновити реєстрацію ТОВ «Корсі Телеком» платником єдиного податку з 30.09.2024 шляхом включення до реєстру платників єдиного податку Державної податкової служби України у 2024 році, про що внести запис до реєстру платників єдиного податку.
Позовна заява аргументована тим, що прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної виїзної документальної перевірки відповідного платника податку та встановленої в ході останньої порушень, відповідно до яких платник не може перебувати на спрощеній системі оподаткування.
Натомість позивач наголошує, що відповідачем не проводилось документальної перевірки.
Товариство наголошувало, що воно не здійснює діяльності з надання послуг з технічного обслуговування та експлуатації телекомунікаційних мереж, мереж ефірного теле- і радіомовлення, проводного радіомовлення та телемереж, а надає фізичним та юридичним особам виключно послугу доступу до мережі інтернет.
Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 19.02.2025 позов задоволено. 
Додатковим рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 05.03.2025 здійснено розподіл понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу.
Постановляючи таке рішення суд першої інстанції виходив з того, що ГУ ДПС у Закарпатській області при прийнятті рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку ТОВ «Корсі Телеком» та виключаючи його з реєстру платників єдиного податку діяло протиправно, оскільки позивач не здійснює діяльності за вказаними у статті 291 Податкового кодексу України (далі - ПК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) видами, які виключають можливість бути платниками єдиного податку першої - третьої груп.
Наголосив, що реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у випадках, установлених законом; при цьому прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної документальної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході такої перевірки порушень, внаслідок яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування.
Суд першої інстанції дійшов висновку про те, що враховуючи недотримання контролюючим органом процедури анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за наявності законодавчо визначених для цього підстав, прийняте відповідачем рішення на підставі висновків камеральної перевірки порушує встановлену процедуру та права платника податків, а тому не може вважатися правомірним.
Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17.12.2025 рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 19.02.2025 та додаткове рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 05.03.2025 скасовані та прийнято нове рішення про відмову у задоволенні позову.
Постановляючи таке рішення суд апеляційної інстанції зазначив, що положення підпункту 291.5.1 пункту 291.5 статті 291 ПК України мають імперативний характер та передбачають, що не можуть бути платниками єдиного податку третьої груп суб`єкти господарювання, які здійснюють діяльність з надання послуг фіксованого телефонного зв`язку з правом технічного обслуговування та експлуатації телекомунікаційних мереж і надання в користування каналів електрозв`язку (місцевого, міжміського, міжнародного), діяльність з надання послуг фіксованого телефонного зв`язку з використанням безпроводового доступу до телекомунікаційної мережі з правом технічного обслуговування і надання в користування каналів електрозв`язку (місцевого, міжміського, міжнародного), діяльність з надання послуг рухомого (мобільного) телефонного зв`язку з правом технічного обслуговування та експлуатації телекомунікаційних мереж і надання в користування каналів електрозв`язку, діяльність з надання послуг з технічного обслуговування та експлуатації телекомунікаційних мереж, мереж ефірного теле- і радіомовлення, проводового радіомовлення та телемереж.
Вказав, що оскільки ТОВ «Корсі Телеком» підпадає під визначення термінів та перебуває у відповідному реєстрі як постачальник електронних комунікаційних мереж та/або послуг як постачальник електронних комунікаційних послуг, є постачальником електронних комунікаційних мереж у тому числі з пов`язаними послугами з електронними комунікаційними мережами чи послугами, призначеними для забезпечення або підтримки самостійного чи автоматизованого надання послуг через цю мережу чи послугу, яка включає перенесення номерів або системи, що пропонують еквівалентну функціональність, системи умовного доступу, надавачем послуги доступу до мережі Інтернет, постачальником електронних комунікаційних послуг як суб`єкт господарювання, який фактично надає та/або має право надавати електронні комунікаційні послуги на власних мережах та/або на мережах інших постачальників електронних комунікаційних послуг, то оскаржуване рішення відповідача є правомірним та не підлягає скасуванню.
Не погоджуючись із таким рішенням апеляційного суду ТОВ «Корсі Телеком» звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм процесуального та матеріального права, просить скасувати рішення апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
Як підстави касаційного оскарження посилається на пункт 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), тобто неврахування судом апеляційної інстанції висновків Верховного Суду, викладених у постановах: від 18.03.2025 у справі № 160/21398/24, від 05.02.2019 у справі № 805/206/17-а, від 19.02.2019 у справі № 826/7216/17, відповідно до яких реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у встановлених законом випадках. При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної документальної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування.
Наголошує, що зазначення позивачем діяльності за кодом КВЕД 61.90 недостатньо, щоб визначити, яку саме діяльність здійснює суб`єкт господарювання. Декларування діяльності за кодом КВЕД 61.90 не може бути критерієм визначення заборонених для застосування спрощеної системи оподаткування (єдиний податок) видів господарської діяльності, оскільки крім зазначених у підпункті 8 підпункту 291.5.1 пункту 291.5 ст. 291 ПК України видів господарської діяльності, кодом КВЕД 61.90 визначені і інші види діяльності, які не заборонені для застосування спрощеної системи оподаткування.
Позивач у скарзі зазначає, що він є постачальником електронних комунікаційних послуг, які полягають у забезпечені доступу до мережі Інтернет, надає фізичним та юридичним особам виключно послуги доступу до мережі Інтернет. Характер господарської діяльності позивача, вид послуг, що надає позивач, підтверджується відповідними договорами з клієнтами та постачальниками послуг, копії яких містяться в матеріалах справи. Отже, позивач не здійснює господарської діяльності за вказаними у статті 291 ПК України забороненими видами діяльності.
Вказує, що ГУ ДПС у Закарпатській області не було дотримано процедури анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за наявності законодавчо визначених для цього підстав, а прийняте відповідачем рішення на підставі висновків камеральної перевірки порушує встановлену процедуру та права платника податків і тому не є правомірним.
У відзиві відповідач вказує на необґрунтованість касаційної скарги, оскільки апеляційним судом дотримано норми матеріального і процесуального права, вірно встановлено фактичні обставини справи, а також досліджені наявні докази, яким надана належна оцінка.
Зазначає, що оцінюючи податково-правові наслідки діяльності ТОВ «Корсі Телеком» суд апеляційної інстанції дійшов правильного висновку щодо правомірності застосування відповідачем підпункту 291.5.1 пункту 291.5 статті 291 ПК України, який має імперативний характер і встановлює заборону перебування на спрощеній системі оподаткування для суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність з надання послуг електрозв`язку, у тому числі з правом технічного обслуговування та експлуатації телекомунікаційних мереж. електронні комунікації») є несумісною зі статусом платника єдиного податку.
Наголошує, що оскільки факт невідповідності позивача критеріям платника єдиного податку було виявлено безпосередньо з аналізу його звітності та офіційних реєстрів, апеляційний суд правильно визнав камеральну перевірку належним способом фіксації даного порушення.
Переглянувши судові рішення в межах доводів касаційної скарги, перевіривши повноту встановлення судовими інстанціями фактичних обставин справи та правильність застосування ними норм матеріального та процесуального права, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення касаційної скарги, з огляду на таке.
Судами попередніх інстанцій було встановлено, що позивач перебуває на обліку в ГУ ДПС у Закарпатській області, Хустська ДПІ (м. Хуст) з 18.10.2023, стан платника податків 0 - платник податків за основним місцем обліку та з 01.01.2024 року перебуває на спрощеній системі оподаткування 3 група, ставка 5 відсотків, основний вид діяльності згідно КВЕД-2010: 61.90 «Інша діяльність у сфері електрозв`язку».
Начальником Хустського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Закарпатській області на підставі підпункту 191.1.1 пункту 191.1 ст. 191, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 76.3 статті 76, пункту 86.2 статті 86 розділу ІІ ПК України, пунктів 299.2 та 299.7 статті 299 розділу XІV ПК України, з урахуванням підпункту 291.5.1 пункту 291.5 статті 291, пунктів 299.10, 299.11 статті 299 ПК України проведено камеральну перевірку дотримання правових засад спрощеної системи ТОВ «Корсі Телеком», за результатами якої складено акт камеральної перевірки дотримання правових умов перебування на спрощеній системі оподаткування, обліку та звітності від 03.10.2024 № 13979/07-16-04-11-09/45365015 (далі - акт перевірки), копія якого наявна в матеріалах справи.
Згідно з висновками акту перевірки ТОВ «Корсі Телеком» порушено вимоги підпункту 8 підпункту 291.5.1 пункту 291.5 статті 291 ПК України у зв`язку з чим реєстрація платника єдиного податку підлягає анулюванню 30.09.2024.
На підставі висновків акту перевірки 07.11.2024 ГУ ДПС у Закарпатській області прийнято рішення № 40/07-16-04-11-09/45365016 про анулювання реєстрації платника єдиного податку ТОВ «Корсі Телеком» з 30.09.2024 на підставі підпункту « 3» пункту 299.10 статті 299 ПК України шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку.
Вважаючи таке рішення та дії відповідача щодо виключення його з реєстру платників єдиного податку протиправними позивач звернувся до суду з цим позовом.
Аналізуючи доводи касаційної скарги колегія суддів виходить з такого.
Положеннями частини другої статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулює ПК України, який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Відповідно до пункту 291.2 статті 291 ПК України спрощена система оподаткування, обліку та звітності - це особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.
Юридична особа чи фізична особа - підприємець може самостійно обрати спрощену систему оподаткування, якщо така особа відповідає вимогам, встановленим цією главою, та реєструється платником єдиного податку в порядку, визначеному цією главою (пункт 291.3 статті 291 ПК України).
Згідно з підпунктом 8 підпункту 291.5.1 пункту 291.5 статті 291 ПК України не можуть бути платниками єдиного податку першої - третьої груп суб`єкти господарювання (юридичні особи та фізичні особи - підприємці), які здійснюють: діяльність з надання послуг пошти (крім кур`єрської діяльності), діяльність з надання послуг фіксованого телефонного зв`язку з правом технічного обслуговування та експлуатації телекомунікаційних мереж і надання в користування каналів електрозв`язку (місцевого, міжміського, міжнародного), діяльність з надання послуг фіксованого телефонного зв`язку з використанням безпроводового доступу до телекомунікаційної мережі з правом технічного обслуговування і надання в користування каналів електрозв`язку (місцевого, міжміського, міжнародного), діяльність з надання послуг рухомого (мобільного) телефонного зв`язку з правом технічного обслуговування та експлуатації телекомунікаційних мереж і надання в користування каналів електрозв`язку, діяльність з надання послуг з технічного обслуговування та експлуатації телекомунікаційних мереж, мереж ефірного теле- і радіомовлення, проводового радіомовлення та телемереж.
Відповідно до підпункту 3 пункту 299.10 статті 299 ПК України реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 та підпунктом 298.8.6 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу.
Положеннями підпункту 5 підпункту 298.2.3 ПК України визначено, що платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом у разі здійснення видів діяльності, які не дають права застосовувати спрощену систему оподаткування, або невідповідності вимогам організаційно-правових форм господарювання - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) періодом, у якому здійснювалися такі види діяльності або відбулася зміна організаційно-правової форми.
За правилами пункту 299.11 статті 299 ПК України у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої-третьої груп вимог, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої-третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом.
Положеннями пункту 75.1 статті 75 ПК України визначено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також можуть бути: 1) своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків); 2) своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних; 3) своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах; 4) повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України «Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні»; 5) своєчасність подання заяви про взяття на облік фінансових агентів відповідно до вимог статті 39-3 цього Кодексу; 6) своєчасність подання фінансовими агентами звітів про підзвітні рахунки, виправлених звітів про підзвітні рахунки; 7) своєчасність надання фінансовими агентами відповіді на запити (повідомлення) контролюючого органу, що надсилаються у випадках, визначених статтею 39-3 цього Кодексу; 8) своєчасність подання повідомлення про структуру власності та кінцевих бенефіціарних власників відповідно до вимог пункту 44-1.2 статті 44-1 цього Кодексу; 9) своєчасність подання особою, яка здійснює управління або адміністрування трасту, повідомлення про укладення договору щодо управління або адміністрування трасту або про припинення такого договору, фінансової звітності, копій первинних документів та іншої інформації щодо трасту на запит контролюючого органу у випадках, передбачених статтею 44-2 цього Кодексу; 10) своєчасність надання інформації на запит контролюючого органу відповідно до пункту 44-1.3 статті 44-1, підпунктів 6-8 підпункту 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 цього Кодексу; 11) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.13 статті 141 цього Кодексу, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти.
Порядок проведення камеральної перевірки визначений у статті 76 ПК України, в якій зазначено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згідно з підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
З огляду на викладене, реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у встановлених законом випадках. При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної документальної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 18.03.2025 у справі № 160/21398/24, від 05.02.2019 у справі № 805/206/17-а, від 19.02.2019 у справі № 826/7216/17.
Також Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 21.02.2020 у справі № 826/17123/18 сформував правовий висновок, відповідно до якого незалежно від прийнятого платником податків рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.
Крім того Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду в постанові від 22.09.2020 у справі № 520/8836/18, дійшов висновку, що перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій контролюючим органом як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України та законами України. Невиконання вимог закону щодо підстави для проведення документальної позапланової перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та не породжує жодних правових наслідків такої перевірки, акт перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною другою статті 74 КАС України, не може визнаватися допустимим доказом у справі, оскільки одержаний з порушенням порядку, встановленого законом. Таким чином, податкове повідомлення-рішення, прийняте за наслідками такої перевірки та на підставі акта перевірки, який є недопустимим доказом, не може вважатись правомірним та підлягає скасуванню. Встановлені судами обставини щодо протиправності призначення та проведення відповідачем перевірки, за наслідками якої і було прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, є достатніми для висновку про протиправність податкового повідомлення-рішення. Враховуючи викладене, установивши порушення процедури проведення перевірки, її підстав, наслідком чого є визнання протиправними її результатів, суд може не переходити до аналізу інших обставин, що слугували підставою ухвалення суб`єктом владних повноважень індивідуальних актів.
Так, судами встановлено, що оцінку питанню правомірності перебування позивача, як платника єдиного податку третьої групи на спрощеній системі надано податковим органом під час проведення камеральної перевірки.
Враховуючи, що контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку проведено не на підставі документальної перевірки та встановлених в ході неї порушень, колегія суддів Верховного Суду погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем не було дотримано процедури анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку і єдино можливим наслідком вказаного порушення є визнання неправомірним та скасування рішення, прийнятого за наслідками такої перевірки, у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.
При цьому колегія суддів зауважує, що суд першої інстанції прийняв правильне по суті рішення про задоволення позовних вимог, водночас таке рішення підлягає зміні в мотивувальній частині, оскільки, установивши порушення процедури проведення перевірки, суд не повинен був переходити до аналізу інших обставин, що слугували підставою ухвалення відповідачем оскаржуваного рішення.
Натомість суд апеляційної інстанції помилково скасував правильне по суті рішення суду першої інстанції та, як наслідок, додаткове рішення з питання розподілу судових витрат.
Підстави для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення визначені у статті 351 КАС України, відповідно до якої суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частин.
Відповідно до статті 352 КАС України суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.
З урахуванням наведеного вище, Верховний Суд дійшов висновків про наявність підстав для скасування постанови суду апеляційної інстанції, зміни мотивувальної частини рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 19.02.2025 та залишення в силі додаткового рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 05.03.2025.
Керуючись статтями 345, 349, 351, 352, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду
п о с т а н о в и в :
Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Корсі Телеком» - задовольнити частково.
Постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 17 грудня 2025 року у справі - скасувати.
Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 лютого 2025 року у справі змінити, виклавши його мотивувальну частину в редакції цієї постанови.
В іншій частині рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 лютого 2025 року та додаткове рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 05 березня 2025 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач І.Л. Желтобрюх

Судді: О.В. Білоус 

Н.Є. Блажівська