ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА	

справа № 753/22942/25
провадження № 2/753/601/26
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2026 року Дарницький районний суд міста Києва в складі головуючого судді Сирбул О. Ф., розглянувши у порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування Дарницького району м. Києва" до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про стягнення заборгованості,
В С Т А Н О В И В:
У жовтні 2025 року позивач Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування Дарницького району м. Києва" звернулось до суду із позовом до відповідачівОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 про стягнення заборгованості, в якому просив суд стягнути солідарно з відповідачів заборгованість за надані послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій за період з 01.07.2017 по 28.02.2025 у розмірі 38 115,21 грн, інфляційні нарахування у розмірі 11 409,54 грн, 3% річних у розмірі 3 789,71 грн та судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору. Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач належним чином виконує перед відповідачами, які є споживачами вказаних послуг за адресою: АДРЕСА_1 , своє зобов`язання щодо надання послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій за даною адресою, відповідачі неналежним чином здійснюють їх оплату, у зв`язку із чим позивач звернувся до суду з даним позовом.
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20.11.2025 відкрито провадження у справі у порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Згідно вимог ч. 13 ст. 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Відповідно до ст. 274 ЦПК України в порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи, справи, що виникають з трудових відносин, а також може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. При розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи (ст. 279 ЦПК України).
Судом було вжито всіх заходів для повідомлення відповідачів про розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження, однак, відповідачі не скористалися процесуальним правом подачі відзиву на позовну заяву, а також доказів, на підтвердження своїх заперечень та за відсутності доказів поважності причин неподання учасниками розгляду заяв по суті справи, суд вирішує справу за наявними письмовими матеріалами, що відповідає положенню частини восьмої статті 178 Цивільного процесуального кодексу України.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без участі сторін за наявними у справі матеріалами.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Правовідносини із споживання житлово - комунальних послуг, на час виникнення спірних правовідносин, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги», відповідно до ст. 4 якого законодавство України у сфері житлово-комунальних послуг базується на Конституції України і складається з нормативно-правових актів у галузі цивільного, житлового законодавства, цього Закону та інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини у сфері житлово-комунальних послуг.
Відповідно до розпорядження Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації «Про закріплення за комунальним підприємством «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» об`єктів комунальної власності територіальної громади міста Києва» від 30.01.2015, № 33, за КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» закріплено на праві господарського відання об`єкти комунальної власності територіальної громади м. Києва, що перебувають у сфері управління Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, зокрема багатоквартирний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_2 .
З матеріалів справи вбачається, що КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» забезпечує надання послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій за адресою: АДРЕСА_2 .
Як вбачається з матеріалів справи відповідачізареєстровані у квартирі АДРЕСА_3 , а відтак є споживачами житлово-комунальних послуг за даною адресою, які надаються позивачем. 
З матеріалів справи вбачається, що договір про надання КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій опубліковано в газеті «Хрещатик» від 14.07.2015 № 99 (4695).
Відповідно до ч.1 ст. 634 Цивільного кодексу України, договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Згідно ст. 642 ЦК України відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною. Якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом.
Згідно з ч. 1 ст. 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Крім того, ст. 10 Житлового кодексу України, який був чинним на час існування заявленого періоду заборгованості, встановлено, що громадяни зобов`язані дбайливо ставитися до будинку, в якому вони проживають, використовувати жиле приміщення відповідно до його призначення, додержувати правил користування жилими приміщеннями, економно витрачати воду, газ, електричну і теплову енергію, а ст. 66 ЖК України передбачено, що плата за користування житлом (квартирна плата) обчислюється виходячи із загальної площі квартири.
Статтею 151 Житлового кодексу України передбачено, що громадяни, які мають у приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.
Так, відповідно до статті 19 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №1875-IV (чинного на момент виникнення спірних відносин) відносини між учасниками договірних відносин у сфері житлово-комунальних послуг здійснюються виключно на договірних засадах.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст.13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» №1875-IV (чинного на момент виникнення спірних відносин) залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються, зокрема, на послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій (прибирання внутрішньо будинкових приміщень та прибудинкової території, санітарно-технічне обслуговування, обслуговування внутрішньо будинкових мереж, утримання ліфтів, освітлення місць загального користування, поточний ремонт, вивезення побутових відходів тощо).
Пунктом 1 частини першої статті 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" №1875-ІV (в редакції чинній на момент виникнення спірних відносин) передбачене право споживача одержувати вчасно та відповідної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством та умовами договору на надання житлово-комунальних послуг, при цьому такому праву прямо відповідає визначений пунктом 5 частини третьої статті 20 цього Закону обов`язок споживача оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Таким чином, згідно із зазначеними нормами закону споживачі зобов`язані оплатити житлово-комунальні послуги, якщо вони фактично користувалися ними. Відсутність договору на надання житлово-комунальних послуг сама по собі не може бути підставою для звільнення споживача від оплати послуг у повному обсязі. (висновки Верховного Суду України, викладені у постанові від 30 жовтня 2013 року у справі за № 6-59цс13; виснови Верховного Суду у постановах Великої Палати Верховного Суду від 20.09.2018 у справі № 751/3840/15-ц та від 07.07.2020 у справі № 712/8916/17)
Відповідно до Закону України «Про захист прав споживачів» відповідачі є споживачами комунальних послуг.
Даним Законом передбачено, що під договором слід розуміти усну чи письмову угоду між споживачем та виконавцем послуг. Цей Закон також передбачає оформлення письмової угоди через посередництво квитанцій та інших розрахункових документів.
Згідно з п. 7 «Правил користування приміщеннями житлових будинків», затверджених Постановою КМУ № 45 від 24 січня 2006 року «Про внесення змін до постанови Кабміну від 08 жовтня 1992 року № 572», власник та наймач квартири зобов`язаний оплачувати надані житлово - комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні житлово-комунальні послуги»№ 2189-VIII споживач має право одержувати своєчасно та належної якості житлово-комунальні послуги згідно із законодавством і умовами укладених договорів.
Згідно із п. 5 ч. 2 ст. 7 Закону України «Про житлово-комунальні житлово-комунальні послуги» № 2189-VIII індивідуальний споживач зобов`язаний оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені відповідними договорами.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про житлово-комунальні житлово-комунальні послуги» № 2189-VIII споживач здійснює оплату за спожиті житлово-комунальні послуги щомісяця, якщо інший порядок та строки не визначені відповідним договором. Споживач не звільняється від оплати житлово-комунальних послуг, отриманих ним до укладення відповідного договору.
Як вбачається із матеріалів справи, відповідачі належним чином не сплачують за надані послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій, у зв`язку з чим, згідно з розрахунком наданим позивачем, за період з 01.07.2017 по 28.02.2025 за ними утворилася заборгованість, яка складає 38 115,21 грн.
Статтею 509 Цивільного кодексу України визначено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (сплатити гроші), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості
Згідно ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
У відповідності до ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до ст. 541 ЦК України солідарний обов`язок або солідарна вимога виникають у випадках, встановлених договором, актами цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.
Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Враховуючи те, що правовідносини, які передбачають обов`язок споживача оплатити фактично надані житлово-комунальні послуги та право замовника послуг вимагати відповідної плати, є за своєю правовою природою грошовим зобов`язанням, тому за прострочення його виконання підлягають застосуванню наслідки, передбачені ч. 2 ст. 625 ЦК України щодо стягнення інфляційних нарахувань та трьох процентів річних від простроченої суми (висновки Верховного Суду України, викладені у постанові від 30 жовтня 2013 року у справі за № 6-59цс13).
Таким чином, згідно із розрахунком наданим позивачем, правильність якого перевірена судом на суму заборгованості нараховано за період 01.07.2017 по 28.02.2025, з 01.07.2017 по 23.02.2022 (до введення в дію в Україні воєнного, надзвичайного стану) та з 01.01.2024 по 28.02.2025 інфляційне збільшення боргу у розмірі 11 409,54 грн та 3% річних у розмірі 3 789,71 грн.
Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Свідком може бути кожна особа, якій відомі будь-які обставини, що стосуються справи. (ч. 1 ст. 69, ст. 76 Цивільного процесуального кодексу України).
Таким чином, судом встановлено, що у відповідачів утворилась заборгованість перед позивачем, у зв`язку з несвоєчасною оплатою за надані послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій, а тому суд приходить до висновку, що позивачем на виконання вимог ст. 81 ЦПК України, доведені позовні вимоги, які знайшли своє підтвердження матеріалами справи, у зв`язку з чим підлягають повному задоволенню. 
Відповідно до ч. ч. 1, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях
Відповідачами, всупереч положенню ч. 1 ст. 81 ЦПК України не надано належних та допустимих доказів своєчасної та у повному обсязі сплати наданих житлово-комунальних послуг та відсутності заборгованості перед позивачем по оплаті цих послуг. 
Враховуючи вищевикладене, суд вважає встановленим факт порушення прав позивача, тому позовні вимоги щодо стягнення з відповідачів заборгованості по оплаті послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій у розмірі 38 115,21 грн, інфляційних нарахувань у розмірі 11 409,54 грн, 3% річних у розмірі 3 789,71 грн є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідачів підлягає стягненню судовий збір на користь позивача у розмірі 378,50 грн з кожного відповідача.
Керуючись ст. ст. 509, 525, 526, 530, 610, 625 ЦК України, ст.ст. 7, 19, 26, Закону України «Про житлово -комунальні послуги», ст.ст. 10, 12, 81, 141, 223, 265, 268, 274, 279, 280 ЦПК України, 
В И Р І Ш И В :
Позов - задовольнити. 
Стягнути солідарно з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» заборгованість по оплаті послуг з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій у розмірі 38 115,21 грн, інфляційних нарахувань у розмірі 11 409,54 грн, 3% річних у розмірі 3 789,71 грн, а всього 53 314,46 грн.
Стягнути з ОСОБА_1  на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» судові витрати по справі у вигляді судового збору у розмірі 378,50 грн.
Стягнути з ОСОБА_2  на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» судові витрати по справі у вигляді судового збору у розмірі 378,50 грн.
Стягнути з ОСОБА_3  на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» судові витрати по справі у вигляді судового збору у розмірі 378,50 грн.
Стягнути з ОСОБА_4  на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» судові витрати по справі у вигляді судового збору у розмірі 378,50 грн.
Стягнути з ОСОБА_5  на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» судові витрати по справі у вигляді судового збору у розмірі 378,50 грн.
Стягнути з ОСОБА_6  на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» судові витрати по справі у вигляді судового збору у розмірі 378,50 грн.
Стягнути з ОСОБА_7  на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» судові витрати по справі у вигляді судового збору у розмірі 378,50 грн.
Стягнути з ОСОБА_8  на користь Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва» судові витрати по справі у вигляді судового збору у розмірі 378,50 грн.
Відомості про сторін:
Позивач: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», код ЄДРПОУ 39604270, місцезнаходження: 02175, м. Київ, вул. Харківське шосе, 148-А.
Відповідач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_2 . 
Відповідач: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_3 . 
Відповідач: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: не відомо.
Відповідач: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_4 .
Відповідач: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП: НОМЕР_5 . 
Відповідач: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_6 . 
Відповідач: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , РНОКПП: НОМЕР_7 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст судового рішення складено 23.04.2026.

Суддя: