ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2026 року	Львів	Справа № 380/8240/25 пров. № А/857/36521/25	
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді	Матковської З. М.	
суддів -	Гуляка В. В.	
 	Ільчишин Н. В.	
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31 липня 2025 року у справі № 380/8240/25 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Славської селищної ради Стрийського району Львівської області про визнання дії та бездіяльності протиправними, (головуючий суддя першої інстанції Костецький Н.В., час ухвалення не вказано, за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення учасників справи, місце ухвалення м. Львів, дата складання повного тексту 31.07.2025),-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту позивач), від імені якого діє адвокат Юхименко Руслана Іванівна, звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Славської селищної ради Стрийського району Львівської області (далі по тексту відповідач), у якій просив:
- визнати протиправним та скасувати рішення Славської селищної ради Стрийського району Львівської області «Про висловлення недовіри Славському селищному голові ОСОБА_2 » від 26.03.2025, прийняте на засіданні позачергової 63 сесії 8-го демократичного скликання Славської селищної ради;
- визнати протиправним та скасувати рішення Славської селищної ради Стрийського району Львівської області «Про дострокове припинення повноважень Славського селищного голови ОСОБА_1 » від 26 березня 2025 року № 4013;
- поновити ОСОБА_1 на посаді Славського селищного голови Славської селищної ради Стрийського району Львівської області з 27 березня 2025 року;
- стягнути з Славської селищної ради Стрийського району Львівської області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу без утримання податку на доходи фізичних осіб та інших обов`язкових платежів, починаючи з 27 березня 2025 року по день винесення судового рішення у даній справі, з розрахунку розміру середньоденної заробітної плати 4 565,64 грн. (чотири тисячі п`ятсот шістдесят п`ять гривень 64 копійки).
На обґрунтування позову позивач зазначає, що під час прийняття рішення про дострокове припинення повноважень та звільнення селищного голови ОСОБА_1 . Славська селищна рада порушила положення Регламенту Славської селищної ради від 24.12.2020 № 45. 
У зв`язку із цим, вказує, що під час проведення позачергової сесії 8-го демократичного скликання Славської селищної ради 26 березня 2025 року Секретар Ради - Даниляк Олег виніс питання про недовіру ОСОБА_2 . Попередньо (за 20 днів до початку засідання) до порядку денного не було включено питання про припинення повноважень та звільнення селищного голови. Проект рішення про дострокове припинення повноважень подано безпосередньо на засіданні ради. Разом з проектом рішення надано пояснювальну записку на 3-ох аркушах, яка містила 6 пунктів порушень з посиланням на різні нормативно - правові акти, якими обґрунтовувалось невиконанням селищним головою своїх повноважень. 
Тобто, позивач вказує, що безпосередньо на засіданні Ради було запропоновано ознайомитись з Пояснювальною запискою, якою обґрунтовувалось нездійснення селищним головою своїх повноважень.
Припинення повноважень селищного голови, на думку позивача, є важливим питанням для Ради та не може прийматись з голосу, без належної підготовки, всупереч положенням Регламенту, та без ознайомлення депутатів з відповідним проектом. 
Так, позивач вважає, що у зв`язку з недотриманням строку подання проекту оскаржуваного рішення порушено статтю 27 Регламенту, та не забезпечено можливості детально ознайомитись депутатам з проектом рішення. Також, проект рішення про дострокове припинення повноважень та звільнення селищного голови не був попередньо розглянутий та вивчений Постійною комісією всупереч статті 29 Регламенту та статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».
На переконання позивача, порушення правової процедури прийняття рішення про припинення повноважень та звільнення селищного голови є підставою для визнання такого рішення протиправним та його скасування, оскільки оскаржене рішення прийнято всупереч вимогам Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Регламенту Славської селищної ради, упереджено, з порушенням порядку та способу його прийняття.
Крім цього, відповідач порушив процедуру виготовлення бюлетенів для голосування, а також порушив процедуру проведення таємного голосування та підведення його підсумків, передбачених ст.ст. 59, 61, 63, 64 Регламенту.
Вважає, що Славська селищна рада позбавлена головної посадової особи територіальної громади - селищного голови на весь час дії воєнного стану в Україні та на період, впродовж якого можливо буде організувати та провести вибори чи позачергові вибори селищного голови. Натомість, виконання Секретарем Ради повноважень селищного голови на невизначений термін не відповідає принципу виборності та законності.
Вищевказані обставини стали підставою для звернення позивача до суду із даним позовом, та у зв`язку із чим ОСОБА_1 просить позовні вимоги задовольнити повністю.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 31 липня 2025 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до Славської селищної ради Стрийського району Львівської області про визнання протиправним та скасування рішення – відмовлено повністю.
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що вважає таке рішення суду незаконним, та таким, що прийняте з неправильним встановленням обставин у справі та неправильним застосування норм права.
Зазначає, що проекти оскаржуваних рішень були підготовлені секретарем ради завчасно, проте не подані у 20 - денний строк на включення до порядку денного з єдиною метою – приховати факт розгляду цього питання від селищного голови та від депутатів.
З урахуванням цього, апелянт вказує, що у Регламенті відсутнє положення, яке б дозволяло подавати проекти рішення безпосередньо на засіданні ради (доповнювати порядок денний). Подання Секретарем ради проектів оскаржуваних рішень безпосередньо на засіданні ради не можна трактувати як внесення пропозицій чи зауважень, які дозволяються Регламентом на засіданні ради. Пропозиції чи зауваження можуть стосуватись лише тих проектів рішення, які були сформовано попередньо за 20 днів до засідання ради і повинні бути незначними.
Таким чином, скаржник вважає, що висновок суду про те, що питання про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень виникло внаслідок обговорення безпосередньо на засіданні ради, а тому такі питання могли бути включені у порядок денний, є безпідставними, адже такої процедури Регламентом не передбачено.
Також, суд безпідставно встановив, що питання про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень виникли безпосередньо на засіданні сесії ради, оскільки такі питання попередньо готувались і безпідставно не були внесені попередньо до порядку денного. Даний факт не заперечується відповідачем та матеріалами справи.
Апелянт вказує, що на його думку, сам факт того, що проекти рішень не були вчасно надані на ознайомлення депутатам та голові ради, хоча були підготовлені секретарем ради заздалегідь, був підставою, щоб надати такі проекти рішень на розгляд у Постійні комісії.
Крім цього, секретар Славської селищної ради діяв всупереч Регламенту та приховав проекти оскаржуваних рішень, а відтак, порушив принцип адміністративної процедури, а саме відкритість. У той же час, недотримання 20 - денного строку та відсутність висновку Постійних комісій є істотними процедурними порушеннями.
Окрім цього, звертає увагу, що бюлетені для таємного голосування були виготовлення всупереч вимогам Регламенту, а тому такі є нелегітимними. Виготовлення бюлетенів для таємного голосування Секретарем ради без доручення голови ради чи Лічильної комісії є прямим порушенням Регламенту, свідчить про вихід за межі його повноважень.
На відеозаписі засідання сесії ради також не вбачається і складання Лічильною комісією протоколу про результати таємного голосування. Не надано такого протоколу відповідачем і на адвокатський запит.
Таким чином, апелянт вказує, що Лічильною комісією не було дотримано процедуру таємного голосування відповідно до Регламенту Славської селищної ради.
Вважає, що відсутність протоколювання процедури таємного голосування та непред`явлення депутатами Ради своїх посвідчень перед отриманням бюлетенів для таємного голосування є прямим порушенням Регламенту, свідчить про не прозорість такої процедури та неможливість встановлення суб`єктів, які знаходились на засіданні ради та голосували за дострокове припинення повноважень селищного голови.
На переконання скаржника, суд першої інстанції не проаналізував дії відповідача при прийнятті оскаржуваних рішень відповідно до критеріїв, які визначені в Законі України «Про адміністративну процедуру». Не досліджуючи мотиви прийняття спірних рішень, суд не проаналізував, чи таке рішення є обґрунтованим та пропорційним.
Зважаючи на викладене, апелянт вважає, що вказані дії суду першої інстанції повністю нівелюють судовий порядок оскарження дій та рішень адміністративного органу.
Отже, апелянт вважає, що суд першої інстанції не з`ясував офіційно всіх обставин справи та не забезпечив належні умови для захисту прав, свобод та інтересів ОСОБА_1 , з урахуванням чого просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги повністю.
Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, суть якого зводиться до того, що доводи апеляційної скарги про те, що питання про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень не виникало внаслідок обговорення безпосередньо на засіданні ради, а було запропоноване на початку засідання як доповнення порядку денного та було ретельно підготовлене заздалегідь секретарем ради, не можуть бути прийняті судом апеляційної інстанції до уваги з огляду на ту обставину, що обговорення питань проекту порядку денного, внесення до нього зауважень, пропозицій та подальше його затвердження є окремим, процедурним етапом засідання ради, який за своєю природою розглядається як невід`ємна частина самого пленарного засідання, відповідність процедури проведення якого на 63-й сесії Славської селищної ради повністю підтверджується наявними в матеріалах справи доказами , у тому числі і відеозаписом пленарного засідання 63-ї сесії Славської селищної ради.
Також, відповідач звертає увагу, що ураховуючи те, що депутати Славської селищної ради проголосували за включення до порядку денного та першочерговий розгляд питань про висловлення недовіри селищному голові та про дострокове припинення повноважень селищного голови, згодом більшістю голосів прийнято рішення № 4011 та № 4013 від 26.03.2025, а постійні комісії селищної ради є її органом і складаються з депутатів цієї ради, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що відсутність попереднього погодження проекту оскаржуваних рішень постійною комісією не може бути безумовною підставою для їх скасування, оскільки в даному випадку є: 1) цілеспрямований намір і вагома підстава для прийняття такого рішення; 2) підставність та очевидність даного рішення, що на думку ради, має під собою певні юридичні підґрунтя; 3) вирішення означених питань є виключною компетенцією депутатів ради та належить до її дискреційних повноважень.
Враховуючи викладене, відповідач вважає, що доводи скаржника в частині визначення суттєвості процедурних порушень носять виключно суб`єктивний, оціночний характер, які належними доказами не підтверджені, висновки ж суду першої інстанції в цій частині є вірними, такими, що відповідають положенням законодавчих актів та Регламенту.
Славська селищна рада звертає увагу суду апеляційної інстанції на безпідставність доводів скаржника щодо непред`явлення депутатам протоколу виготовлення бюлетенів для проведення таємного голосування, оскільки ні Регламент, ні чинне законодавство не покладають на Лічильну комісію обов`язку вчиняти таку процедурну дію, а відтак, висновки скаржника про нелегітимність виготовлених бюлетенів є хибним та безпідставними.
З огляду на наведене, відповідач вважає, що викладені в апеляційній скарзі доводи в цій частині не мають під собою належного обґрунтування, не підтверджені допустимими та належними доказами, у зв`язку з чим не можуть бути враховані судом апеляційної інстанції під час перегляду рішення суду першої інстанції.
Також вказує, що безпосередньо під час голосування (яке в цьому випадку є таємним) мотиви, якими керувалися депутати селищної ради, коли голосували «за» чи «проти» дострокового припинення повноважень селищного голови, є суто їхнім переконанням, вимагати обґрунтовувати чи пояснювати яке (при вирішенні питання про правомірність спірного рішення) немає підстав. Таємне голосування щодо рішення про дострокове припинення повноважень селищного голови певною мірою підтверджує такий висновок суду, а якщо сфокусуватися власне на процедурі таємного голосування, можливо ствердити, що в такий спосіб власне і забезпечується «приховане» волевиявлення кожного із депутатів селищної ради.
Виходячи з наведеного, відповідач вважає, що суд першої інстанції, розглядаючи справу, всебічно та об`єктивно дослідив подані сторонами докази в цій частині, дав їм належну правову оцінку та встановив усі обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, та, як наслідок, ухвалив законне, обґрунтоване й мотивоване рішення, яке відповідає вимогам процесуального та матеріального права.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Від позивача до апеляційного суду надійшло також клопотання про виклик і допит свідків у судовому засіданні із оглядом веб-сайту. Разом із вказаним клопотанням, позивач надав до апеляційного суду клопотання про розгляд справи у судовому засіданні.
Так, ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 02 березня 2026 року У задоволенні клопотання ОСОБА_3 представника ОСОБА_1 про призначення розгляду справи № 380/8240/25 до апеляційного розгляду у судовому засіданні - відмовлено.
За таких обставин колегія суддів зауважує, що виклик і допит свідків у судовому засіданні є процесуально неможливими, оскільки проведення судового засідання не передбачено.
Водночас дослідження веб-сайту чи інших наявних у матеріалах справи доказів може бути здійснене судом апеляційної інстанції в межах письмового провадження та саме по собі не зобов`язує здійснювати проведення судового засідання.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.
Суд встановив та з матеріалів справи слідує, що позивач до 26.03.2025 перебував на посаді селищного голови Славської селищної ради Стрийського району Львівської області, що не заперечується відповідачем.
21.03.2025 Славський селищний голова В. Бега прийняв Розпорядження №25/02-23/28 «Про скликання позачергової сесії 8-го демократичного скликання» про скликання позачергової 63 сесії Славської селищної ради 26.03.2025 з наступним порядком денним: 1. Про затвердження Програми «Покращення стану матеріально-технічного забезпечення працівників поліції батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУ НП у Львівській області на 2025 рік.»; 2. Про внесення змін до Програми «Охорона громадського порядку та профілактика злочинності на території Славської територіальної громади Стрийського району на 2025 рік»; 3. Про внесення змін до Програми підтримки Збройних сил України на 2025 рік; 4. Про внесення змін до бюджету Славської селищної ради Стрийського району Львівської області на 2025 рік; 5. Питання відділу капітального будівництва; 6. Різне.
26.03.2025 після відкриття 63 сесії Славської селищної ради 8 демократичного скликання та обрання лічильної комісії для роботи пленарного засідання Славський селищний голова, як головуючий запропонував затвердити порядок денний пленарного засідання сесії.
В ході обговорення проекту порядку денного, секретарем Славської селищної ради було запропоновано доповнити порядок денний пленарного засідання 63 сесії 8- го демократичного скликання наступними питаннями: 1. Про висловлення недовіри Славському селищному голові ОСОБА_2 ; 2. Про затвердження зразка бюлетеня для таємного голосування за питання «Про дострокове припинення повноважень Славського селищного голови ОСОБА_1 »; 3. Про дострокове припинення повноважень Славського селищного голови ОСОБА_1 »; 4. Про здійснення повноважень Славського селищного голови; 5. Про вирішення організаційних питань.
Згідно з протоколом 63 сесії Славської селищної ради 8 демократичного скликання від 26.03.2025, 24 голосами «за» присутніх на сесії голови та депутатів (одноголосно) затверджено порядок денний пленарного засідання із врахуванням запропонованих секретарем Славської селищної ради доповнень.
Рішенням 63 сесії Славської селищної ради 8 демократичного скликання від 26.03.2025 № 4011 «Про висловлення недовіри Славському селищному голові ОСОБА_2 » відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 26, ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» висловлено недовіру Славському селищному голові ОСОБА_2 у зв`язку з незабезпеченням здійснення наданих повноважень. 
Рішенням 63 сесії Славської селищної ради 8 демократичного скликання від 26.03.2025 №4 013 «Про дострокове припинення повноважень Славського селищного голови ОСОБА_1 » відповідно до п. 16 ч. 1 ст. 26, ч. 3 ст. 42, абз. 1 ч. 2 ст. 79, п. 3 ч. 11 ст. 79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Регламенту Славської селищної ради VIII демократичного скликання, затвердженого рішенням Славської селищної ради №45 від 24.12.2020 року, протоколу №1 від 26.03.2025 року засідання лічильної комісії для проведення таємного голосування за проект рішення «Про висловлення недовіри та дострокове припинення повноважень Славського селищного голови ОСОБА_1 », достроково припинено повноваження Славського селищного голови ОСОБА_1 та звільнено його із займаної посади на підставі п. 3 ч. 11 ст. 79 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» у зв`язку з незабезпеченням здійснення наданих Славському селищному голові ОСОБА_2 повноважень.
Не погоджуючись із оскаржуваними рішеннями відповідача та вважаючи їх протиправними, позивач звернувся до суду із даним позовом.
Суд першої інстанції у задоволенні адміністративного позову відмовив повністю, виходячи з тих підстав, що здійснення таких дискреційних повноважень, як звільнення, у рамках встановленої процедури дострокового припинення повноважень голови селищної ради має відбуватися з дотриманням критеріїв правової (справедливої) процедури як складової принципу верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України) і принципу законності (частина друга статті 19 Конституції України).
Отже, на переконання суду, оскаржувані рішення відповідача повинні бути перевірені адміністративним судом на предмет законності та легітимності, а не доцільності їх прийняття.
Також, враховуючи що питання (про висловлення недовіри селищному голові та дострокового припинення його повноважень) виникли безпосередньо під час проведення сесії ради, суд першої інстанції вважає, що відповідач міг розглянути пропозицію секретаря селищної ради (розгляд питань про недовіру та дострокове припинення повноважень сільського голови) без попереднього розгляду такого питання постійною комісією.
Крім цього, чинне законодавство не передбачає обов`язковий розгляд на постійній комісії питання про звільнення селищного голови.
Суд першої інстанції також критично поставився до аргументів позивача про порушення процедури таємного голосування при прийнятті оскаржуваного рішення про дострокове припинення повноважень селищного голови, оскільки суд не встановив обставин, які б свідчили про існування настільки істотних порушень, як-от вплив на волевиявлення депутатів, що могло б ставити під сумнів його результат.
Підсумовуючи, суд першої інстанції дійшов висновку, що допущені відповідачем у процедурі прийняття оскаржуваних рішень дефекти не роблять спірні рішення неправомірними.
Зважаючи на наведене, суд першої інстанції зробив висновок, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв у межах повноважень, наданих йому законодавством та довів правомірність своїх рішень, а тому у задоволенні позову необхідно відмовити повністю.
Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх правильними та такими, що відповідають нормам матеріального права та обставинам справи з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 № 280/97-ВР (далі – Закон № 280/97-ВР в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), повноваження новообраного сільського, селищного, міського голови починаються з моменту складення ним присяги відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» на пленарному засіданні відповідної сільської, селищної, міської ради, на якому відповідною територіальною виборчою комісією були оголошені рішення щодо його обрання та реєстрації. Повноваження сільського, селищного, міського голови закінчуються в день відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах, або, якщо рада не обрана, з моменту вступу на цю посаду іншої особи, обраної на наступних місцевих виборах, крім випадків дострокового припинення його повноважень відповідно до частин першої та другої статті 79 цього Закону.
Як визначено абзацом 1 ч. 3 ст. 42 Закону № 280/97-ВР, повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути припинені достроково у випадках, передбачених статтею 79 цього Закону, що має наслідком звільнення його з посади.
Згідно із ч. 1 та абз. 1 ч. 2 ст. 79 Закону № 280/97-ВР, повноваження сільського, селищного, міського голови, вважаються достроково припиненими у разі: його звернення з особистою заявою до відповідної ради про складення ним повноважень голови; повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути також достроково припинені, якщо він порушує Конституцію або закони України, права і свободи громадян, не забезпечує здійснення наданих йому повноважень; припинення його громадянства; набрання законної сили обвинувальним вироком щодо нього; набрання законної сили рішенням суду про притягнення його до відповідальності за правопорушення, пов`язане з корупцією, яким накладено стягнення у виді позбавлення права займати посади або займатися діяльністю, що пов`язані з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування; набрання законної сили рішенням суду про визнання його активів або активів, набутих за його дорученням іншими особами або в інших передбачених статтею 290 Цивільного процесуального кодексу України випадках, необґрунтованими та їх стягнення в дохід держави; відкликання з посади за народною ініціативою; визнання його судом недієздатним, безвісно відсутнім або оголошення таким, що помер; його смерті.
Повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути також достроково припинені, якщо він порушує Конституцію або закони України, права і свободи громадян, не забезпечує здійснення наданих йому повноважень. 
Повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути достроково припинені також у випадках, передбачених законами України «Про військово-цивільні адміністрації», «Про правовий режим воєнного стану».
За приписами ч. 3 ст. 79 Закону № 280/97-ВР, повноваження сільського, селищного, міського голови за наявності підстав, передбачених абзацом першим частини другої цієї статті, можуть бути припинені достроково за рішенням місцевого референдуму або за рішенням відповідної ради, прийнятим шляхом таємного голосування не менш як двома третинами голосів депутатів від загального складу ради. Порядок проведення місцевого референдуму щодо дострокового припинення повноважень сільського, селищного, міського голови визначається законом про місцеві референдуми.
Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 26 Закону № 280/97-ВР, виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішується питання щодо прийняття рішення про недовіру сільському, селищному, міському голові.
Згідно із п. 16 ч. 1 ст. 26 Закону № 280/97-ВР, прийняття рішення щодо дострокового припинення повноважень сільського, селищного, міського голови у випадках, передбачених цим Законом, вирішується виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради.
Зважаючи на наведене, апеляційний суд зауважує, що у контексті спірних правовідносин, які виникли у зв`язку із прийняттям оскаржуваних позивачем рішень, прийняття таких рішень є законодавчо передбаченим правом селищної ради, реалізація якого має відбуватися у порядку та спосіб, визначені законом.
Відтак, необхідно зауважити, що до виключних повноважень відповідної ради належить прийняття рішень, зокрема, щодо дострокового припинення повноважень селищного голови у випадках, передбачених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні».
Оскільки вказані повноваження є дискреційними, то адміністративний суд при розгляді цієї справи не може здійснювати повторну перевірку роботи голови селищної ради щодо належного чи неналежного здійснення наданих йому повноважень, допущення ним у своїй діяльності порушень законодавства України, прав і свобод громадян, як і не може переоцінювати позицію (волевиявлення) депутатів селищної ради, які проголосували за необхідність дострокового припинення повноважень селищного голови.
Водночас здійснення таких дискреційних повноважень, як звільнення, у рамках встановленої процедури дострокового припинення повноважень голови селищної ради має відбуватися з дотриманням критеріїв правової (справедливої) процедури як складової принципу верховенства права (частина перша статті 8 Конституції України) і принципу законності (частина друга статті 19 Конституції України).
Отже, оскаржувані рішення відповідача адміністративний суд повинен перевіряти на предмет законності та легітимності, а не доцільності їх прийняття.
Подібні за змістом висновки висловив Верховний Суд у постановах від 26.06.2019 у справі № 1640/3394/18, від 22.04.2020 у справі № 360/2169/19 і надалі підтримані у постановах Верховного Суду від 04.06.2020 у справі № 802/1463/18-а, від 21.10.2021 у справі № 240/6076/18, від 23.06.2023 у справі № 240/39337/21, від 21.12.2023 у справі № 440/2017/20.
Як встановлено у ч. 15 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесій ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Конституції України, цього Закону, законів України «Про статус депутатів місцевих рад», «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» та інших законів. До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.
Апеляційний суд із матеріалів справи встановив, що Рішенням 2 сесії 8 демократичного скликання Славської селищної ради від 24.12.2020 № 45 затверджено Регламент Славської селищної ради (далі – Регламент), яким встановлюється порядок скликання сесій Ради, підготовки і розгляду нею питань, проведення засідань, прийняття рішень Ради, загальні умови формування та організації роботи постійних та інших комісій Ради, виконавчих органів Ради, здійснення депутатської діяльності, обрання і затвердження посадових осіб місцевого самоврядування та інші процедури, які випливають з повноважень Ради, встановлених Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 24 Регламенту, сесії Ради, окрім першої, скликаються Славським селищним головою. Сесія Ради скликається в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал, а з питань відведення земельних ділянок та надання документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності – не рідше, ніж один раз на місяць. 
Згідно із ч. 5 ст. 24 Регламенту, Сесія Ради повинна бути також скликана за пропозицією не менш як однієї третини депутатів від загального складу Ради або за пропозицією виконавчого комітету Ради. 
Разом із цим, відповідно до вимог ч. ч. 5, 7 ст. 46 Закону № 280/97-ВР, сесія ради скликається в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал, а з питань відведення земельних ділянок та надання документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності - не рідше ніж один раз на місяць.
Сесія сільської, селищної, міської, районної у місті ради повинна бути також скликана за пропозицією не менш як однієї третини депутатів від загального складу відповідної ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті ради, а сесія районної, обласної ради - також за пропозицією не менш як однієї третини депутатів від загального складу відповідної ради або голови відповідної місцевої державної адміністрації.
Із матеріалів справи встановлено, що 21.03.2025 Славський селищний голова В. Бега прийняв Розпорядження № 25/02-23/28 «Про скликання позачергової сесії 8-го демократичного скликання, яким скликав позачергову 63 сесію Славської селищної ради 26.03.2025 з наступним порядком денним: 1. Про затвердження Програми «Покращення стану матеріально-технічного забезпечення працівників поліції батальйону поліції особливого призначення «Корпус оперативно-раптової дії» (стрілецький) ГУ НП у Львівській області на 2025 рік.»; 2. Про внесення змін до Програми «Охорона громадського порядку та профілактика злочинності на території Славської територіальної громади Стрийського району на 2025 рік»; 3. Про внесення змін до Програми підтримки Збройних сил України на 2025 рік; 4. Про внесення змін до бюджету Славської селищної ради Стрийського району Львівської області на 2025 рік; 5. Питання відділу капітального будівництва; 6. Різне.
Зі змісту Протоколу 63 (шістдесят третьої) сесії 8 (восьмого) демократичного скликання від 26.03.2025 (далі – Протокол), колегія суддів встановила, що 26.03.2025 після відкриття 63 сесії Славської селищної ради 8 демократичного скликання та обрання лічильної комісії для роботи пленарного засідання, Славським селищним головою, як головуючим, було запропоновано затвердити порядок денний пленарного засідання сесії.
Після обговорення суті питання вказаного у п. 32 Протоколу, в ході обговорення проекту порядку денного, виступив Секретар Славської селищної ради Даниляк О.В. та запропонував доповнити порядок денний пленарного засіданні 63-ї сесії ради 8-го демократичного скликання наступними питаннями: 
1. Про висловлення недовіри Славському селищному голові Безі В.М.; 
2. Про затвердження зразка бюлетеня для таємного голосування за питання «Про дострокове припинення повноважень Славського селищного голови ОСОБА_1 »; 
3. Про дострокове припинення повноважень Славського селищного голови ОСОБА_1 »; 
4. Про здійснення повноважень Славського селищного голови; 
5. Про вирішення організаційних питань.
Згідно із Протоколом, голосували: «за» - 20; «проти» - 4; «утрималось» - 0; «не голосували» - 0. 
ВИРІШИЛИ: включити дані питання до порядку денного.
Після вказаного обговорення, зі змісту Протоколу вбачається , що головуючий запропонував затвердити Порядок денний пленарного засідання 63-ї сесії ради 8-го демократичного скликання в цілому.
Під час обговорення вказаного порядку денного, інших пропозицій та зауважень не поступило.
Голосували: «за» - 24; «проти» - 0; «утрималось» - 0; «не голосували» - 0. 
ВИРІШИЛИ: затвердити даний порядок пленарного засідання 63-серіх 8-го демократичного скликання.
Апелянт стверджує, що попередньо (за 20 днів до початку засідання, як це визначено п. 27 Регламенту) до порядку денного не було включено питання про припинення повноважень та звільнення селищного голови. Проект рішення про дострокове припинення повноважень було подано безпосередньо на засіданні ради. Разом з проектом рішення було надано пояснювальну записку на 3 аркушах, яка містила 6 пунктів порушень з посиланням на різні нормативно - правові акти, якими обґрунтовувалось невиконанням селищним головою своїх повноважень. Тобто, безпосередньо на засіданні Ради було запропоновано ознайомитись з Пояснювальною запискою, якою обґрунтовувалось нездійснення селищним головою своїх повноважень.
Вважає, що припинення повноважень селищного голови є важливим питанням для Ради та не може прийматись з голосу, без належної підготовки, всупереч положенням Регламенту, та без ознайомлення депутатів з відповідним проектом. У зв`язку з недотриманням строку подання проекту оскаржуваного рішення вважає, що було порушено статтю 27 Регламенту, та не забезпечено можливості детально ознайомитись депутатам з проектом рішення.
Зважаючи на вказані доводи апелянта, суд апеляційної інстанції надаючи їм оцінку, зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 47 Закону № 280/97-ВР, постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету. 
Згідно із ч. 10 ст. 47 Закону № 280/97-ВР, за результатами вивчення і розгляду питань постійні комісії готують висновки і рекомендації. Висновки і рекомендації постійної комісії приймаються відкритим поіменним голосуванням більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності - заступником голови або секретарем комісії. Протоколи засідань комісії, в яких зазначаються результати поіменного голосування, підписуються головою і секретарем комісії. Проекти порядку денного засідань постійної комісії ради, висновки і рекомендації постійної комісії, протоколи її засідань є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації».
Як встановлено ст. 27 Регламенту, проект порядку денного сесії Ради, не пізніш як за 20 робочих днів до дати початку сесії Ради, формує Славський селищний голова, з урахуванням: пропозицій Секретаря Ради; пропозицій депутатів Ради; пропозицій Постійних та інших комісій ради; пропозицій, поданих громадою в порядку місцевої ініціативи; пропозицій Виконавчого комітету або окремо юридичного відділу; пропозицій Старост; пропозицій членів територіальної громади, поданих у порядку місцевої ініціативи або електронної петиції.
Не рідше одного разу у квартал до порядку денного можуть вноситися питання про заслуховування інформації: про роботу Виконавчого комітету; про виконання бюджету та рух коштів у позабюджетних фондах; про роботу Постійних комісій та про виконання рішень Ради.
Пропозиція щодо кожного питання, яке пропонується включити до проекту порядку денного сесії, подається з проектом рішення, яке пропонується прийняти за цією пропозицією, підготовленим згідно з вимогами цього Регламенту.
Як перебачено ст. 28 Регламенту, проект порядку денного підлягає затвердженню на початку першого пленарного засідання сесії Ради Процедурним рішенням Ради з урахуванням пропозицій та зауважень присутніх депутатів. Пропозиції щодо порядку денного, подані в порядку місцевої ініціативи в формі електронної петиції, вважаються включеними в порядок денний без голосування і не можуть бути вилученими з порядку денного голосуванням депутатів.
Відповідно до ст. 29 Регламенту, включенню питання до проекту порядку денного та його винесенню на розгляд пленарного засідання Ради у разі необхідності передує попередній розгляд цього питання в Постійних комісіях (якщо рішення не процедурне). Під час прийняття невідкладних рішень на вимогу Славського селищного голови за погодженням не менше половини зареєстрованих на засіданні депутатів засідання відповідної комісії з розгляду внесеного до порядку денного питання може бути проведене під час пленарного засідання. Підготовку питань на розгляд сесії Ради організовує Секретар Ради.
За приписами ст. 30 Регламенту проект рішення, що планується винести на розгляд Ради, подається ініціатором Секретарю Ради у друкованій та електронній формі (у текстовому форматі). До проекту рішення може додаватися пояснювальна записка, в якій зазначається інформація, яка на думку його розробника є важливою для його прийняття. Текст проекту рішення має складатися з таких частин: мотивувальної, в якій містяться посилання на закон, інший акт або обставини, якими викликана необхідність прийняття даного рішення; резолютивної, в якій конкретно і чітко формулюється текст рішення, у т.ч. особи, відповідальні за реалізацію даного рішення; заключної, в якій вказані посадова особа або Постійна комісія, на яких покладається контроль за виконанням рішення. До проекту рішення додаються передбачені текстом додатки.
Як встановлено ст. 38 Регламенту, Рада розглядає питання процедурного характеру. Процедурними вважаються питання, що стосуються визначення способу розгляду питань на пленарному засіданні Ради, а також зазначені як такі в Регламенті. Процедурні питання не погребують обговорення. Якщо виникає сумнів, чи є запропоноване для розгляду питання процедурним, рішення про це без обговорення приймається Радою більшістю голосів депутатів Ради від загального складу Ради. Рішення Ради з процедурних питань приймаються більшістю голосів депутатів Ради, зареєстрованих на пленарному засіданні Ради. Для організації ходу пленарного засідання головуючий на засіданні має право ставити запитання і в першочерговому порядку вносити пропозиції з процедурних питань щодо ходу засідання; якщо з цих питань висуваються альтернативні пропозиції, його пропозиції ставляться на голосування першими. Перед розглядом питання головуючий зобов`язаний з`ясувати, чи не має у депутатів пропозицій щодо процедури його розгляду, а саме: додаткових доповідей, повідомлень щодо цього питання.
Питання затвердженого порядку денного сесії Ради, відповідно до ст. 46 Регламенту, як правило, розглядаються у тій черговості, у якій вони були затверджені. В окремих випадках черговість розгляду питань може бути змінено за рішенням Ради, прийнятим більшістю голосів від зареєстрованих на засіданні після обговорення за скороченою процедурою. При цьому заслуховується виступ ініціатора такої пропозиції з її обґрунтуванням, опонентів пропозиції, а також заслуховується виступ з цього питання Славського селищного голови або Секретаря Ради і представника відповідної комісії. Питання порядку денного, які попередньо не розглянуто відповідною Постійною чи іншою комісією можуть бути включені до порядку денного шляхом прийняття відповідного процедурного рішення. Для внесення до порядку денного сесії питань про відміну рішення Ради, прийнятого раніше, внесення доповнень та поправок до нього, необхідна більшість голосів депутатів від загального складу Ради. Детальний порядок розгляду питань порядку денного встановлено в розділі III. 9. цього Регламенту.
Згідно із п. 3 ст. 57 Регламенту рішення Ради приймається на її пленарному засіданні шляхом відкритого поіменного голосування депутатів, окрім випадків, визначених Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», в яких рішення приймається таємним голосуванням.
Проаналізувавши наведені вище обставини та норми права, колегія суддів вважає, що у разі невідкладності внесеного до порядку денного сесії або під час цієї сесії питання рада може прийняти рішення щодо цього питання без його розгляду постійною комісією. Визначення винятковості (невідкладності) таких обставин є виключною компетенцією органу місцевого самоврядування і вона в усіх випадках оцінюється депутатами з урахуванням обставин, що склалися.
Апеляційний суд зауважує, що зі змісту Протоколу встановлено, що в ході обговорення проекту порядку денного сесії, після обговорення суті питання вказаного у п. 32 Протоколу, в ході обговорення проекту порядку денного, виступив Секретар Славської селищної ради Даниляк О.В. та запропонував включити до порядку денного додаткові питання, в тому числі, щодо висловлення недовіри селищному голові та дострокового припинення його повноважень. 
Депутати проголосували більшістю голосів за включення до порядку денного сесії цих питань. За затвердження порядку денного пленарного засідання 63-ї сесії 8-го демократичного скликання із включеними питаннями, в тому числі, щодо висловлення недовіри селищному голові та дострокового припинення його повноважень депутати проголосували одноголосно.
Відповідно до ст. 46 Закону № 280/97-ВР, сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.
Згідно із ч. 12, 13, 15, 16 ст. 46 Закону № 280/97-ВР, сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів (1/2) від загального складу ради. Пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян.
Таким чином, на переконання апеляційного суду, депутат селищної ради має право вносити питання на розгляд селищної ради, у тому числі і питання про висловлення недовіри селищному голові та дострокового припинення його повноважень.
Враховуючи що питання (про висловлення недовіри селищному голові та дострокового припинення його повноважень) виникли безпосередньо під час проведення сесії ради, апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що відповідач міг розглянути пропозицію секретаря селищної ради (розгляд питань про недовіру та дострокове припинення повноважень сільського голови) без попереднього розгляду такого питання постійною комісією.
У постанові від 03.10.2023 у справі №280/8088/21 Верховний Суд зробив наступні правові висновки щодо включення питань до проекту порядку денного: «71. Колегія суддів враховує, що відповідно до статті 28 Регламенту включенню питання до проекту порядку денного та його винесенню на розгляд пленарного засідання ради для прийняття передує попередній розгляд цього питання у постійних комісіях ради, до сфери повноважень яких належать ці питання. При прийнятті невідкладних рішень на вимогу сільського голови за погодженням не менше половини зареєстрованих на засіданні депутатів попередній розгляд проекту рішення може не проводитися.
72. Таким чином, у разі невідкладності внесеного до порядку денного сесії або під час цієї сесії питання рада може прийняти рішення щодо цього питання без його розгляду постійною комісією. Як уже зазначалося, визначення винятковості (невідкладності) таких обставин є виключною компетенцією органу місцевого самоврядування і вона в усіх випадках оцінюється депутатами з урахуванням обставин, що склалися.
73. Колегія суддів ураховує, що від депутатських фракцій внесена вимога про включення до порядку денного питання про недовіру сільському голові та дострокове припинення її повноважень. За включення до порядку денного сесії цього питання, зміну порядку розгляду питань та розгляд цього питання у форматі таємного голосування депутати проголосували одноголосно («за» - 26, «не голосував» - 1).
74. З огляду на це, ураховуючи, що указане питання (про звільнення позивача) виникло безпосередньо під час проведення сесії ради, то колегія суддів уважає, що відповідач міг розглянути пропозицію депутата ОСОБА_6 (розгляд питання про недовіру та дострокове припинення повноважень сільського голови замість заслуховування звіту про діяльність виконавчих органів сільської ради) без попереднього розгляду такого питання постійною комісією».
Тобто, Верховний Суд, окрім висновку про те, що на сесії ради може розглядатися питання, яке попередньо не було розглянуте постійною комісією, зробив висновок, що питання, яке виникло безпосередньо під час проведення сесії ради може бути включене до порядку денного і прийняте за результатами голосування.
У цьому випадку Верховний Суд не знайшов порушень ч. 10 ст. 46 Закону №280/97-ВР, що рішення про скликання сесії ради відповідно до ч.ч. 4, 6, 8 цієї статті доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках – не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради.
Відповідно до вказаного вище Протоколу від 26.03.2025, після затвердження депутатами порядку денного, процедурним рішенням, включені за пропозицією секретаря Славської селищної ради питання (в тому числі щодо висловлення недовіри селищному голові та дострокового припинення його повноважень) було вирішено розглядати першими, що узгоджується з вимогами ст. 38 Регламенту. За першочерговий розгляд таких питань депутати проголосували більшістю голосів («за» - 21, «проти» - 3, «утрималось» - 0, «не голосували» - 0).
Апеляційний суд зауважує, що на офіційному веб-сайті Славської селищної ради: https://slavska-gromada.gov.ua/docs/1967894/ (файл «Dsc 0037.mp4» за посиланням https://drive.google.com/drive/folders/1sWmMmj_kyg8m3ou0kAGQRKhIY2Oz_JGf) розміщений відеозапис засідання 63-ї сесії Славської селищної ради від 26.03.2025, яким підтверджується те, що проекти рішень про висловлення недовіри селищному голові та дострокового припинення його повноважень були роздані усім присутнім депутатам, в тому числі позивачу.
Повертаючись до змісту Протоколу 63 (шістдесят третьої) сесії 8 (восьмого) демократичного скликання від 26.03.2025, колегія суддів звертає увагу, що за результатами першочергового розгляду вказаних питань, більшістю голосів депутатів затверджено рішення про висловлення недовіри Славському селищному голові ОСОБА_2 (рішення № 4011 від 26.03.2025, «за» - 20, «проти» - 3, «утрималось» - 0, «не голосували» - 1) та рішення про дострокове припинення повноважень Славського селищного голови ОСОБА_1 (рішення № 4013 від 26.03.2025, «за» - 20, «проти» - 3, «утрималось» - 0, «не голосували» - 1).
Здійснивши правовий аналіз наведених вище обставин, апеляційний суд вважає правильним висновок суду першої інстанції про те, що враховуючи те, що депутати Славської селищної ради проголосували за включення до порядку денного та першочерговий розгляд питань про висловлення недовіри селищному голові та про дострокове припинення повноважень селищного голови, згодом більшістю голосів прийнято рішення № 4011 та № 4013 від 26.03.2025, а постійні комісії селищної ради є її органом і складаються з депутатів цієї ради, то відсутність попереднього погодження проекту оскаржуваних рішень постійною комісією не може бути безумовною підставою для їх скасування, оскільки в даному випадку є: 1) цілеспрямований намір і вагома підстава для прийняття такого рішення; 2) підставність та очевидність даного рішення, що на думку ради, має під собою певні юридичні підґрунтя; 3) вирішення означених питань є виключною компетенцією депутатів ради та належить до її дискреційних повноважень.
Такий висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 03.10.2023 у справі № 280/8088/21 та від 21.12.2023 у справі № 440/2017/20 за схожих правовідносин.
Також, у постанові від 27.06.2024 у справі № 480/3830/22 Верховний Суд вказав, що згідно з частиною четвертою статті 47 Закону № 280/97-ВР постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально-економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально-культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями.
Приписами частини п`ятої цієї ж статті передбачено, що постійні комісії попередньо розглядають кандидатури осіб, які пропонуються для обрання, затвердження, призначення або погодження відповідною радою, готують висновки з цих питань.
Відтак, чинне законодавство не передбачає обов`язковий розгляд на постійній комісії питання про звільнення селищного голови.
Тобто, з урахуванням приписів чинного законодавства у цій сфері, апеляційний суд вважає, що питання висловлення недовіри селищному голові та дострокового припинення його повноважень є передусім результатом волевиявлення депутатів селищної ради.
Мотиви, якими керувалися депутати селищної ради, коли голосували «за» чи «проти» дострокового припинення повноважень селищного голови, є суто їхнім «волевиявленням» і «власним переконанням», і вимагати обґрунтовувати чи пояснювати яке (при вирішенні питання про правомірність спірного рішення) підстав не має.
У постанові Верховного Суду від 02.07.2020 по справі №806/1159/18 зазначено схожі правові висновки з цих спірних питань.
Разом із цим, апеляційний суд критично ставиться до аргументів апелянта про порушення процедури таємного голосування при прийнятті оскаржуваного рішення про дострокове припинення повноважень селищного голови, оскільки матеріали справи не містить доказів, а колегія суддів не встановила обставин, які б свідчили про існування настільки істотних порушень, як-от вплив на волевиявлення депутатів, що могло б ставити під сумнів його результат. 
Аргументом, який, на переконання апеляційного суду, дає можливість спростувати наведені припущення апелянта є також те, що за спірне рішення проголосувало 20 депутатів (із 23 присутніх на сесії, голова селищної ради не голосував).
Такий кількісний показник підтримки рішення свідчить про значний рівень узгодженості між депутатами та дає підстави вважати, що питання дострокового припинення повноважень селищного голови було предметом обговорення, усвідомленого волевиявлення та не мало ознак ситуативності чи формальності.
Крім того, під час самого голосування, яке в цьому випадку здійснювалось у формі таємного, мотиви, з яких депутати селищної ради підтримали чи не підтримали рішення про дострокове припинення повноважень селищного голови, належать до сфери їхнього внутрішнього переконання. Обов`язку розкривати або обґрунтовувати такі мотиви при перевірці правомірності спірного рішення закон не передбачає.
Саме процедура таємного голосування додатково підтверджує цей висновок, оскільки її призначенням є забезпечення вільного та не розкритого іншим особам волевиявлення кожного депутата, без необхідності публічного пояснення власної позиції.
Відповідно до усталеного підходу, який неодноразово знаходив своє відображення в судових рішеннях Верховного Суду, виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.
Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.
Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Верховний Суд наголошував, що у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».
Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.
Підсумовуючи, допущені відповідачем у процедурі прийняття оскаржуваних рішень дефекти не роблять їх [рішення] неправомірними.
Подібні за змістом висновки висловив Верховний Суд у постановах від 26.06.2019 у справі №1640/3394/18, від 22.04.2020 у справі №360/2169/19 і надалі підтримав у постановах Верховного Суду від 04.06.2020 у справі №802/1463/18-а, від 21.10.2021 у справі №240/6076/18 від 23.06.2023 у справі №240/39337/21, а також від 21.12.2023 у справі №440/2017/20, від 21.02.2024 у справі № 260/1793/19.
Згідно із вимогами Закону № 280/97-ВР голова відповідної ради є головною посадовою особою територіальної громади відповідної адміністративно - територіальної одиниці та виконує роль її представника. З цією метою Закон наділяє голову відповідної ради широким колом повноважень, але, водночас, і передбачає можливість дострокового припинення його повноважень у разі, коли він з тих чи інших причин неналежно виконує покладені на нього обов`язки. За своєю правовою суттю можливість дострокового припинення повноважень виступає гарантією ефективності здійснення покладених на голову відповідної ради повноважень, а з іншої - грає роль дієвого заходу щодо попередження зловживання ним своїм службовим становищем, створює юридичну можливість здійснення контролю за його діяльністю.
У свою чергу, положення, що містяться у ч. 2 ст. 79 Закону № 280/97-ВР щодо дострокового припинення повноважень сільського, селищного, міського голови, є чітко визначеними, не підлягають розширеному тлумаченню та не містять жодних додаткових умов для настання цієї події, у тому числі, наявності рішення суду, яке набрало законної сили, та в резолютивній частині якого було б визнано дії сільського, селищного, міського голови незаконними чи протиправними. Тобто, повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути припинені достроково з підстав, визначених вказаною нормою, за рішенням відповідної ради і це є її виключними повноваженнями.
Депутати місцевої ради представляють волевиявлення відповідної територіальної громади, тобто володіють представницькими функціями, в той час як місцевий голова є посадовою особою, яка обирається та повноваження якого припиняються у передбачений законом спосіб.
Таким чином, враховуючи існуючу судову практику Верховного Суду, апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про неможливість при розгляді цієї справи здійснення повторної перевірку роботи голови селищної ради щодо належного чи неналежного здійснення наданих йому повноважень, допущення ним у своїй діяльності порушень законодавства України, прав і свобод громадян, як і не може будь-яким чином переоцінювати позицію або «волевиявлення депутатів» селищної ради, які проголосували за необхідність дострокового припинення повноважень голови селищної ради. Також, суд не вправі своїм рішенням підміняти відповідний орган місцевого самоврядування у цьому питанні.
Отже, апеляційний суд вважає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв у межах повноважень, наданих йому законодавством та довів правомірність своїх рішень, а тому у задоволенні позову необхідно відмовити повністю.
Відповідно до ч. 5 ст. 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.
Також, п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Інші доводи апеляційної скарги зроблених висновків не спростовують, та зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними і трактуванні їх на власний розсуд.
Згідно із ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, оскільки підстави для скасування рішення суду першої інстанції колегія суддів не знаходить.
Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати перерозподілу не підлягають.
Керуючись статтями 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 31 липня 2025 року у справі № 380/8240/25 – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	З. М. Матковська 	
судді	 	В. В. Гуляк 	
 	 	Н. В. Ільчишин