Справа № 644/8472/25
Провадження № 2-о/548/8/26

Р І Ш Е Н Н Я 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.02.2026 року м. Хорол
Хорольський районний суд Полтавської області в складі:
головуючого – судді Коновод О.В.
за участю секретаря судового засідання –Матвієнко О.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хоролу в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , за участю заінтересованих осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , П"ята Харківська міська нотаріальна контора про встановлення факту родинних відносин
В С Т А Н О В И В:
Позиція заявника та заінтересованих осіб, процесуальні дії, вчинені по справі.
Заявник звернувся до Хорольського районного суду Полтавської області з вищевказаною заявою.
На обґрунтування заяви зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний племінник Заявника — ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 .
Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , яку він успадкував після своєї матері — ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , але не встиг зареєструвати право власності на вищевказану квартиру на своє ім`я.
ОСОБА_1 спадщину прийняв, оскільки подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, протягом встановленого 6-ти місячного строку а саме 12.03.2025р.
У спадковій справі знаходяться документи, що підтверджують факт відкриття спадщини, факт родинних відносин спадкодавця з його батьками та факт смерті батьків спадкодавця.
Мати спадкодавця — ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , батько спадкодавця — ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Нотаріусом встановлено, що спадкодавець в зареєстрованному шлюбі не перебував, дітей, у тому числі позашлюбних, не мав.
ОСОБА_1 повідомив нотаріусу про те, що у нього відсутнє свідоцтво про народження його рідного брата, батька спадкодавця, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уроженця м. Дніпра.
У спадковій справі зберігається Інформаційна довідка, видана Державним архівом Дніпропетровської області 05.05.2025р. за № Б-1372/0/217-25 про відсутність запису акту цивільного стану про народження по м. Дніпропетровськ за 1939-1940 роки. Тобто архів за ці роки не зберігся.
У зв`язку з чим у нього відсутня можливість довести родинний зв`язок між ним та його рідним братом, батьком спадкодавця, та як наслідок, між ним та спадкодавцем, його рідним племінником, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .

На підставі вищенаведеного, П`ята Харківська Державна нотаріальна контора відмовила ОСОБА_1 , у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , в зв”язку з не підтвердженням родинного зв`язку з спадкодавцем.
Факт родинних зв`язків між ОСОБА_1 (Заявник) та батьком померлого ОСОБА_6 підтверджується записом у додатку до військового квитка ОСОБА_1 де зазначені члени сім`ї .
Факт родинних зв`язків між ОСОБА_1 (Заявник) та померлим ОСОБА_4 можуть підтвердити заінтересовані особи, а саме: - ОСОБА_2 рік народження: ІНФОРМАЦІЯ_7 , адреса проживання: АДРЕСА_2 , тел. НОМЕР_2 , являється двоюрідною сестрою померлого ОСОБА_4 та має достовірні відомості про взаємовідносини та родинний стан заявника з померлим та ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_8 АДРЕСА_3 тел. НОМЕР_3 , являється двоюрідною сестрою померлого ОСОБА_4 та має достовірні відомості про взаємовідносини та родинний стан заявника з померлим.
30.12.2025р. по справі було відкрито провадження та призначено справу до розгляду в порядку окремого провадження.
Заявник та його представник у судове засідання не з`явилися, прохали суд розглянути справу у їх відсутність за наявними у справі матеріалами.
Заінтересована особа ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, просить розглянути справу у її відсутність за наявними у справі матеріалами.
Заінтересована особа ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилася, просить розглянути справу у її відсутність за наявними у справі матеріалами.
Представник заінтересованої особи П"ятої Харківської міської нотаріальної контори у судове засідання не з`явився, просить розглянути справу у його відсутність за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Розглянувши матеріали справи, дослідивши докази по справі, суд вважає, що за результатами судового провадження має бути ухвалене рішення, яким вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Фактичні обставини, встановлені судом.
ІНФОРМАЦІЯ_1 помер рідний племінник Заявника — ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 .
Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на нерухоме майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 , яку він успадкував після своєї матері — ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , але не встиг зареєструвати право власності на вищевказану квартиру на своє ім`я.
ОСОБА_1 спадщину прийняв, оскільки подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори, протягом встановленого 6-ти місячного строку а саме 12.03.2025р.
У спадковій справі знаходяться документи, що підтверджують факт відкриття спадщини, факт родинних відносин спадкодавця з його батьками та факт смерті батьків спадкодавця.
Мати спадкодавця — ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , батько спадкодавця — ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Нотаріусом встановлено, що спадкодавець в зареєстрованному шлюбі не перебував, дітей, у тому числі позашлюбних, не мав.
ОСОБА_1 повідомив нотаріусу про те, що у нього відсутнє свідоцтво про народження його рідного брата, батька спадкодавця, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , уроженця м. Дніпра.
У спадковій справі зберігається Інформаційна довідка, видана Державним архівом Дніпропетровської області 05.05.2025р. за № Б-1372/0/217-25 про відсутність запису акту цивільного стану про народження по м. Дніпропетровськ за 1939-1940 роки. Тобто архів за ці роки не зберігся.
У зв`язку з чим у нього відсутня можливість довести родинний зв`язок між ним та його рідним братом, батьком спадкодавця, та як наслідок, між ним та спадкодавцем, його рідним племінником, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 .
На підставі вищенаведеного, П`ята Харківська Державна нотаріальна контора відмовила ОСОБА_1 , у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , в зв”язку з не підтвердженням родинного зв`язку з спадкодавцем.
Факт родинних зв`язків між ОСОБА_1 (Заявник) та батьком померлого ОСОБА_6 підтверджується записом у додатку до військового квитка ОСОБА_1 де зазначені члени сім`ї .
Норми права, застосовані судом.
Згідно з ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
За вимогами ч. 3 ст. 12 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно з ч. 1 ст. 13 Цивільно-процесуального кодексу України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цьогоКодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 1 ст. 76 Цивільно-процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 Цивільно-процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Одним із принципів цивільного судочинства є диспозитивність, який полягає у тому, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявленою нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (ст.13 ЦПК України).
Відповідно до п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.
Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 "Про судову практику у справах про спадкування", якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини тощо.
Пункт 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказує, що суд може встановити факт родинних відносин, якщо в органах РАЦС не зберігся відповідний запис чи відмовлено в його відновленні, або ж він може бути відновлений лише на підставі рішення суду.
Статтею 315 ЦПК України передбачено перелік справ про встановлення фактів, які розглядаються судом. Цей перелік не є вичерпним, і в ч. 2 ст. 256 ЦК зазначено, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини`вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права».
Відповідно дост. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.
Європейський суд з прав людини в пунктах 33, 34 рішення від 19.02.2009 року у справі "Христов проти України" зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч. 1 ст. 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основновоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до остаточного рішення суду.
Зважаючи на зазначене, суд приходить до висновку про те, що заява підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 104, 105, 110-114 СК України, ст.ст. 3, 4, 12, 13, 76 – 81, 133, 200, 206, 259, 263-265, 268, 273, 352-355 ЦПК України, суд
У Х В А Л И В:
Заяву ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП: НОМЕР_4 , адреса реєстрації : АДРЕСА_4 , адреса місця проживання: АДРЕСА_5 ), представник заявника: адвокат Вініцький М.В. ( Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 00771 від 03.07.2017 р., юридична адреса: проспект Альошина,35 м. Харків), за участю заінтересованих осіб: ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_10 , адреса проживання: АДРЕСА_6 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_8 , адреса проживання: АДРЕСА_7 ), П"ята Харківська міська нотаріальна контора ( адреса знаходження: м. Харків, вул. Валентинівська, 27-Г) про встановлення факту родинних відносин,-задовольнити.
Встановити факт родинних відносин, а саме що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , є рідним племінником ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_11 , ідент код: НОМЕР_4 .
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст судового рішення складено 23.02.2026 року.

Суддя : О.В. Коновод