Виноградівський районний суд Закарпатської області 
_______________________________________________________________________________________________    Справа № 299/795/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.03.2026 року м.Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в складі: головуючий - суддя Левко Т.Ю., секретар судового засідання Онисько С.С., розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в залі суду м.Виноградів цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до Виноградівської міської ради Закарпатської області про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В :
Позивач ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Нечаєв В.В., звернувся до Виноградівського районного суду Закарпатської області із позовною заявою до відповідача Виноградівської міської ради Закарпатської області про визнання права власності на спадкове майно.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 (народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 ). Після її смерті відкрилася спадщина на житлову квартиру по АДРЕСА_1 , а саме на 1/3 частку квартири. Серед спадкоємців першої черги залишились тільки син ОСОБА_1 . В межах шестимісячного строку після смерті матері до приватного нотаріуса Богаш Н.Я. звернувся позивач із заявою про прийняття спадщини. Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 22.12.1998 року вказана квартира розподілена на 3 частки: 1/3 ОСОБА_1 (син - позивач), 1/3 ОСОБА_2 (мама), 1/3 ОСОБА_3 (вітчим). Ще ІНФОРМАЦІЯ_3 помер вітчим позивача ОСОБА_3 (який був власником іншої 1/3 частки квартири). В межах шестимісячного строку після його смерті звернулася до державної нотаріальної контори мама позивача – ОСОБА_2 , однак не завершила процедуру оформлення спадщини. Таким чином, після смерті вітчима відкрилася спадщина, в тому числі на 1/3 частку квартири, яку успадкувала мама позивача, яка також володіла 1/3 часткою квартири. За таких обставин, позивач (який також вже є власником 1/3 частки) успадкував за матір`ю решту 2/3 частки на житлову квартиру по АДРЕСА_1 . Позивач – ОСОБА_1 в межах шестимісячного строку подав до приватного нотаріуса Богаш Н.Я. заяву про прийняття спадщини, а тому вважається, що він прийняв спадщину. А ОСОБА_2 у свій час в межах шестимісячного строку прийняла спадщину за ОСОБА_3 (про що свідчать дві відкриті спадкові справи). У зв`язку з цим позивач став власником спадкового майна в цілому, а саме на житлову квартиру по АДРЕСА_1 .
У зв`язку з тим, що за життя мама позивача не зверталися ні до міської ради, ні в бюро технічної інвентаризації з метою оформлення права власності на належне їй нерухоме майно, у позивача виникла необхідність визнати за ним право власності на зазначене спадкове майно в судовому порядку.
Позивач та його представник у судове засідання не з`явилися, однак представник позивача подав до суду письмову заяви про підтримання позовних вимог та розгляд справи у їх відсутність. 
Представник відповідача будучи повідомленим про день, час та місце розгляду справи належним чином, в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву, згідно якої заперечень проти вимог позивача не має та просить суд розглянути справу у його відсутність.
Обстеживши матеріали справи та клопотання сторін, визнаючи в порядку ст.223 ЦПК України необов`язковим відібрання особистих пояснень від учасників процесу, і враховуючи, що у справі наявні достатні матеріали про права і взаємовідносини сторін, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер вітчим позивача ОСОБА_3 , який був власником 1/3 частки житлової квартири по АДРЕСА_1 .
В межах шестимісячного строку після його смерті мама позивача – ОСОБА_2 , звернулася до державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак не завершила процедуру оформлення спадщини, про що свідчить копія спадкової справи № 265/2014 (56756000) заведеної після смерті ОСОБА_3 .
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_2 (народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 ). Після її смерті відкрилася спадщина на житлову квартиру по АДРЕСА_1 , а саме на 1/3 частку квартири. 
Серед спадкоємців першої черги залишились тільки син ОСОБА_1 . 
В межах шестимісячного строку після смерті матері до приватного нотаріуса Богаш Н.Я. звернувся позивач із заявою про прийняття спадщини.
Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 22.12.1998 року вказана квартира розподілена на 3 частки: 1/3 ОСОБА_1 (син - позивач), 1/3 ОСОБА_2 (мама), 1/3 ОСОБА_3 (вітчим).
Позивач – ОСОБА_1 в межах шестимісячного строку подав до приватного нотаріуса Богаш Н.Я. заяву про прийняття спадщини, а тому вважається, що він прийняв спадщину. 
А ОСОБА_2 у свій час в межах шестимісячного строку прийняла спадщину за ОСОБА_3 (про що свідчать дві відкриті спадкові справи). 
У зв`язку з цим позивач став власником спадкового майна в цілому, а саме на житлову квартиру по АДРЕСА_1 .
У зв`язку з необхідністю оформлення спадщини, що позивач звернувся до приватного нотаріуса Богаш Н.Я. , якою заведено спадкову справу № 74581344 (85/2025) після смерті ОСОБА_2 .
Разом з цим 03.02.2026 приватний нотаріус надала позивачу відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через те, що позивач не представив правовстановлюючих документів на спадкову житлову квартиру. 
Таким чином позивач не має можливості оформити спадщину через нотаріальну контору із-за відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно.
Відповідно до вимог п.1 ч. 2 ст. 16 ЦК України, способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи. 
Крім того, відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК відсутність Свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Відповідно до ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, що його пережив та батьки.
Відповідно до ст. 1265 ЦК України, у п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно.
Відповідно до ч.1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Згідно ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до п.37 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» з урахуванням положень частини першої статті 15 та статті 392 ЦК власник майна має право пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності. Виходячи зі змісту наведених норм права, потреба в такому способі захисту права власності виникає тоді, коли наявність суб`єктивного права власника не підтверджена відповідними доказами, підлягає сумніву, не визнається іншими особами або ними оспорюється, а не в тому разі, коли цими особами не виконується відповідне рішення суду, ухвалене раніше.
Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом, власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, зокрема, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою ( ст.382 ч.2, ст.392 ЦК України).
Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до довідки КП «Виноградівське РБТІ» від 16.10.2025 № 772, двох кімнатна житлова квартира, яка знаходиться в АДРЕСА_1 , завершена будівництвом та інвентаризаційна вартість станом на жовтень місяць 2025 р становить: 167950 ( сто шістдесят сім тисяч дев`ятсот п`ятдесят) грн. Загальна корисна площа двох кімнатної житлової квартири становить: 40,4 м. кв., в тому числі житлова : 28,1 м. кв., площа підвалу м. кв. Згідно архівних даних КП «Виноградівське РБТІ» двох кімнатна житлова квартира, що знаходиться в АДРЕСА_1 , зареєстрована за ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_1 підставі свідоцтва на право власності на житло видане Виноградівською міською радою від 22. 12. 1998 р. згідно рішення за № 539.
Нормами ч.3. ст.3 Закону України" Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" передбачено, що речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до 1 січня 2013 року, визнаються дійсними за наявності однієї з таких умов: 1) реєстрація таких прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення; 2) на момент виникнення таких прав діяло законодавство, що не передбачало їх обов`язкової реєстрації.
Відповідно до Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 червня 2011 року № 703 (в редакції від 01.01.2013 року), рішення суду є правовстановлюючим документом, на основі якого може бути проведена реєстрація права власності на нерухоме майно.
За таких встановлених у судовому засіданні обставин, суд, розглядаючи вказану справу в межах заявлених позивачем та на підставі наданих сторонами доказів, які оцінені судом в їх сукупності, вважає, що позивачем на законних підставах набуто право власності на спадкове майно, тому позовні вимоги підлягають до задоволення в повному обсязі.
Керуючись ст. ст. 10, 12, 13, 18, 81, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 16, 1216, 1220, 1261, 1268, 1269, 1270 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В :
Позовні вимоги задоволити.
Визнати за  ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , право власності на 2/3 частки на квартиру по АДРЕСА_1 , загальною площею 40,4 кв.м., житлова площа 28,1 кв.м.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий	Левко Т. Ю.