Справа № 182/1141/26
Провадження № 3/0182/543/2026 
П О С Т А Н О В А 
30.03.2026 м. Нікополь
Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області 
Клименко І.В., 
секретар судового засідання Степанова О.Ю.,
розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від ВРПП Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, про притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає 
у АДРЕСА_1 ,
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП, 
за участю особи, яка притягається
до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ,

В С Т А Н О В И В : 

25.02.2026 на підставі протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями у провадження судді Клименко І.В. надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.
На початку судового розгляду справи ОСОБА_1 заявив, що йому потрібен адвокат для ефективного правового захисту задля уникнення порушення його права на справедливий суд. Тому вимагав надати йому безкоштовного незалежного захисника в статусі незалежного адвоката з Великобританії, Німеччини, Франції чи інших незалежних країн для здійснення представництва його інтересів при розгляді справи про адміністративне правопорушення. 
Крім того ОСОБА_1 посилався і на практику ЄСПЛ, якою адміністративна відповідальність прирівнюється до кримінальної відповідальності, а тому у цій справі вважає необхідною участь прокурора.
Вивчивши матеріали справи, вислухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, суддя враховує наступне.
Ст. 1 КУпАП встановлено, що завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Згідно с. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із законом.
Ст.59 Конституції України визначено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.
На виконання вимог Конституції України було прийнято Закон України «Про безоплатну правничу допомогу», який визначає зміст права на безоплатну правничу допомогу, порядок реалізації цього права, підстави та порядок надання безоплатної правничої допомоги, державні гарантії щодо надання безоплатної правничої допомоги. 
Право на безоплатну правничу допомогу - гарантована Конституцією України можливість громадянина України, іноземця, особи без громадянства, у тому числі біженця чи особи, яка потребує додаткового захисту, отримати в повному обсязі безоплатну первинну правничу допомогу, а також можливість певної категорії осіб отримати безоплатну вторинну правничу допомогу у випадках, передбачених цим Законом (ст. 3).
Ст. 14 зазначеного Закону визначені суб`єкти права на безоплатну правничу допомогу. Але, в той же час, положеннями чинного КУпАП не врегульовано питання щодо надання безоплатної вторинної правової допомоги особі, яка притягається до адміністративної відповідальності при розгляді справи про адміністративні правопорушення в порядку КУпАП.
Відповідно до положень статті 271 КУпАП у розгляді справи про адміністративне правопорушення можуть брати участь адвокат, інший фахівець у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи. Якщо особа є суб`єктом права на безоплатну вторинну правову допомогу, у розгляді справи про адміністративне правопорушення може брати участь адвокат, який призначений Центром з надання безоплатної вторинної правової допомоги.
Разом з тим,  ОСОБА_1 має право самостійно звернутися до Південно-Східного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги для здійснення представництва інтересів осіб, що мають право на безоплатну вторинну правничу допомогу в судах. 
Суддя також враховує рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010, відповідно до якого адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтуються на конституційних принципах і правових презумпція, в тому числі й закріпленою в ст. 62 Конституції України.
При цьому суддя враховує, що у рішенні № 5-р(II)/2025 від 26.11.2025 Конституційний Суд України звернув увагу на те, що з огляду на системну єдність Конституції України принцип індивідуалізації юридичної відповідальності (частина друга статті 61 Конституції України) пов`язаний із принципом презумпції невинуватості (стаття 62 Основного Закону України), та зауважує, що під час застосування санкцій, які за суттю співмірні з кримінальним покаранням, вирішальним є встановлення законодавцем обов`язку для правозастосовного органу довести вину суб`єкта, якого притягують до юридичної відповідальності. У цьому випадку форма (ступінь) вини є однією з тих обставин, яку мають урахувати і контролюючий орган, і суд під час дослідження всіх фактичних і юридичних аспектів справи.
Із Конституції України, як зазначив Конституційний Суд України, випливає, що поняття „вина і обов`язок її доведення державними органами є стрижневими для розуміння статті 62 Основного Закону України. Презумпція невинуватості є процесуальною гарантією, яка, зокрема, покладає тягар доказування на правозастосовні органи та передбачає правові презумпції факту й права під час притягнення суб`єкта до відповідальності. Увесь зазначений конституційний принцип презумпції невинуватості, безперечно, буде порушено, якщо законодавче регулювання не міститиме вимоги щодо установлення вини суб`єкта, якого притягують до юридичної відповідальності.
У справі «Карелін проти Росії» (заява № 926/08), рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ зазначив, що, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення частини першої статті 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).
Крім того, у пункті 43 рішення від 06.02.2025 (справа «Гайдашевський проти України») ЄСПЛ звернув увагу на те, що шукаючи докази винуватості особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, за власною ініціативою та засуджуючи заявника на основі доказів, отриманих таким чином, суд створив враження плутанини між ролями прокурора та судді та, відповідно, дав підстави для законних сумнівів щодо неупередженості суду за об`єктивною перевіркою.
ЄСПЛ у рішенні від 10.02.1995 у справі «Аллене де Рибемон проти Франції» зазначив, що сфера застосування принципу невинуватості значно ширше, ніж це представляється: презумпція невинуватості обов`язкова не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, але і для всіх інших суспільних відносин.
Крім того, у справі «Гурепка проти України» (рішення від 06.09.2005, заява № 61406/00) ЄСПЛ констатував, що в силу суворості санкції дана справа (накладення адміністративного арешту строком на 7 діб) є кримінальною, а адміністративне покарання фактично мало кримінальний характер, а тому на провадження у справі по цьому адміністративному правопорушенню слід поширювати гарантії права на справедливий суд (пункт 55).
Так, санкція правопорушення за ст. 185 КУпАП, за якою складений протокол у відношенні ОСОБА_1 , передбачає з-поміж іншого, досить суворе стягнення, таке як адміністративний арешт строком до 15 діб, а тому дана справа про адміністративне правопорушення повинна розглядатися з дотриманням стандартів ЄСПЛ, притаманних кримінальному провадженню, при розгляді зазначеної справи суду слід керуватись гарантіями, передбаченими Конвенцією, як по відношенню до обвинуваченої особи у кримінальному провадженні.
За таких підстав суддя вважає за необхідне залучити до участі прокурора при розгляді справи про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 задля забезпечення гарантій особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, права на справедливий суд та додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду і щоб у стороннього спостерагача не виникло жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.
На підставі наведеного та керуючись ст. 279 КУпАП, ЗУ «Про безоплатну правничу допомогу», суддя
ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про надання йому безкоштовного незалежного захисника для здійснення представництва його інтересів при розгляді справи про адміністративне правопорушення відмовити.
Роз`яснити ОСОБА_1 право самостійно звернутися до Південно-Східного міжрегіонального центру з надання безоплатної правничої допомоги для здійснення представництва інтересів осіб, що мають право на безоплатну вторинну правничу допомогу в судах.
Доручити керівнику Нікопольської окружної прокуратури забезпечити участь прокурора при розгляді справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.
Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя:	  	І. В. Клименко