154/469/26 
2/154/729/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 березня 2026 року         м. Володимир
Володимирський міський суд Волинської області в складі:
головуючого судді Вітера І.Р.,
при секретарі Багдасаровій Л.А
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в місті Володимир цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
ВСТАНОВИВ:
Позивачка звернулася до суду з позовом про визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її батька, ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 
В обґрунтування позову зазначила, що після смерті батька відкрилася спадщина, до складу якої входить належне йому нерухоме майно, зокрема частка житлового будинку та присадибної земельної ділянки. Заповіт спадкодавцем складений не був. Позивачка вказує, що шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини вона пропустила з поважних причин, оскільки тривалий час була переконана, що спірне майно ще за життя батька було передане їй при поділі спільного майна між батьками, а також не була обізнана про належність спадкодавцеві відповідної частки земельної ділянки.
З метою оформлення спадкових прав позивачка звернулася до приватного нотаріуса, однак отримала відмову у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини та відсутністю заведеної спадкової справи. У зв`язку з цим вона змушена звернутися до суду.
Посилаючись на положення статті 1272 ЦК України, позивачка просить визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її батька.
В підготовче судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилась, скерувала до суду заяву, за якою позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила суд слухати справу у її відсутність.
Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в підготовче судове засідання не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. До суду надійшли заяви відповідачів про визнання позову, просили слухати справу у їх відсутності.
Згідно із частиною третьою статті 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Згідно ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
З урахуванням вищезазначеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи у підготовчому судовому засіданні за відсутності сторін на підставі наявних у справі письмових доказів та у відповідності до ч.2 ст. 247 ЦПК України без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх в сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає до задоволення з наступних підстав.
Правовідносини, які склалися з приводу обставин прийняття спадщини регулюються цивільним законодавством України.
Так, у відповідності до ч.1 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Згідно ч.5 ст.1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.
Згідно ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Статтею 1272 ЦК України визначені наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини.
У відповідності до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила частини третьої 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини суд визнав поважними.
Відтак, відповідно до змісту ст.1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину.
Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст.1269 ЦК України, та набути право на спадщину відповідно до ч.5 ст.1268, ст.ст.1296-1299 ЦК України. Вирішення судом спору щодо визнання права власності в порядку спадкування може відбуватися лише після прийняття спадщини.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
В судовому засіданні встановлено наступні обставини.
Копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 стверджується, що позивачка ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_4 та відповідачки ОСОБА_3 .
Ухвалою Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 05 червня 2009 року стверджено про затвердження мирової угоди сторін у справі № 2-605/09 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ майна, за якою ОСОБА_4 відмовився від належної йому частини житлового будинку з господарськими будівлями по АДРЕСА_1 та передав її у власність своїй неповнолітній доньці ОСОБА_1 , а ОСОБА_3 відмовилась від позовних вимог до нього.
07 вересня 2016 року на підставі вказаної ухвали суду зареєстровано за позивачкою право власності на частину будинку з господарськими будівлями по АДРЕСА_1 , що підтверджено у справі витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Згідно з витягами з Державного земельного кадастру про земельну ділянку ОСОБА_4 був співвласником земельної ділянки з кадастровим номером 0720584801:01:002:0007площею 0,0125 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, яка знаходиться за цією ж адресою: АДРЕСА_1 , а також земельної ділянки з кадастровим номером 0720584801:01:002:0004 площею 0,0802 га для ведення селянського господарства, яка знаходиться у с. П?ятидні Володимир-Волинського району. Іншим співвласником цих земельних ділянок є відповідачка ОСОБА_3 .
Копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 пітверджено факт смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Довідкою Усиилузької міської ради № 12 від 13 січня 2026 року стверджується, що на день смерті ОСОБА_4 проживав та був зареєстрований в селі П?ятидні по АДРЕСА_2 ; заповіт від імені не складався та не посвідчувався; на день смерті в житловому будинку разом з померлим зареєстрованих осіб не було.
Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
На підставі витягу зі Спадкового реєстру № 83932269 встановлено, що спадкова справа по смерті ОСОБА_4 не заводилась.
Листом приватного нотаріуса Володимирського районного нотаріального округу Волинської області Велимчаниці А.І. № 21/01-16 від 21 січня 2026 року роз?яснено, що вона пропустила строки для прийняття спадщини, рекомендовано звернутись до суду.
Оцінивши встановлені у справі обставини у їх сукупності, суд виходить з такого.
Позивачка є спадкоємцем першої черги за законом та на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем не проживала, а тому для прийняття спадщини повинна була подати нотаріусу відповідну заяву у шестимісячний строк, визначений ст. 1270 ЦК України. У встановлений законом строк така заява подана не була, що формально тягне наслідки, передбачені ч. 1 ст. 1272 ЦК України.
Разом з тим із матеріалів справи вбачається, що позивачка тривалий час обґрунтовано вважала, що питання належності їй майна, пов`язаного із домоволодінням, врегульоване за життя спадкодавця, а відомості щодо складу спадкового майна стали для неї очевидними лише згодом при намірі оформлення прав. За таких обставин суд приходить до висновку, що пропуск строку був зумовлений не недобросовісною поведінкою позивачки, а об`єктивним нерозумінням фактичного складу спадщини.
Відповідно до правової позиції, що випливає зі змісту ч. 3 ст. 1272 ЦК України, поважними визнаються причини, пов`язані з істотними труднощами для спадкоємця у своєчасному вчиненні необхідних дій. У даному випадку такі труднощі полягали у відсутності обізнаності про наявність у спадкодавця майна, яке підлягає спадкуванню, що суд визнає обставиною, яка має істотне значення.
Суд також враховує, що спадкова справа після смерті спадкодавця не заводилась, інші спадкоємці заяв про прийняття спадщини не подавали та подали заяви про визнання позову, а тому надання позивачці додаткового строку не порушує прав чи інтересів інших осіб і не суперечить вимогам закону.
З огляду на наведене, суд вважає доведеними наявність поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини та на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України визначає позивачці додатковий строк тривалістю три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини.
Отже, позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 12, 81, 247, 263-265 ЦПК України, ст.ст.1268-1272 ЦК України, суд,-
УХВАЛИВ:
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 ), додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась після смерті її батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Початок перебігу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини рахувати з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Володимирського міського суду      Ігор ВІТЕР