Номер провадження 2/754/6053/26
Справа №754/3086/26
РІШЕННЯ 
Іменем України

01 квітня 2026 року м. Київ
Деснянський районний суд м. Києва у складі головуючої судді Коваленко І.І. 
розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження) цивільну справу за позовом Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, ціна позову 4 591,53 грн,
Стислий виклад позицій сторін
Комунальне підприємство "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва" (надалі - Позивач, Керуюча компанія) звернулося з позовом до ОСОБА_1 , як власника 1/4 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , про стягнення заборгованості за послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій за період з 01.01.2021 по 01.03.2025 у сумі 3 080,46 грн (заборгованість відповідно до 1/4 частки), а також інфляційні втрати в розмірі 1 165,46 грн та 3 % річних в розмірі 345,61 грн.
Позивач стверджує, що належно виконував свої обов`язки щодо надання послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій, тоді як Відповідач не оплатив ці послуги, що призвело до виникнення боргу.
24.03.2026 Відповідач заяву про визнання позову та розстрочку виконання рішення.
ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН ТА ЇХ ОЦІНКА СУДОМ
Відповідно до витягу з Реєстру територіальної громади міста Києва Відповідач з 17.06.2014 року зареєстрований у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідачу на праві приватної власності належить 1/4 частина вказаної квартири відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом № 3-313, виданого 12.03.2019 року, виданого 12.03.2019 року Шостою Київською державною нотаріальною конторою. Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, вказана квартира складається з трьох кімнат, її загальна площа становить 72,1 кв. м, а житлова площа - 41,7 кв. м.
Співвласники багатоквартирного будинку, в якому зареєстрований Відповідач, не створили об?єднання співвласників багатоквартирного будинку, не прийняли рішення про форму управління багатоквартирним будинком, конкурс з призначення управителя багатоквартирного будинку не було проведено до 1 травня 2021 року.
Керуюча компанія є виконавцем послуг з утримання будинку на підставі Договору приєднання (публічної оферти від 14.07.2015), який, згідно з перехідними положеннями Закону № 2189-VIII, зберігає свою чинність і діє до дати набрання чинності новим договором про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, укладеним за правилами Закону № 2189-VIII.
Тарифи та структура тарифів на послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій затверджені розпорядженнями виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) № 442 від 30 квітня 2015 року та № 668 від 6 червня 2017 року. Вони встановлюються окремо по кожному будинку для здійснення розрахунків із споживачами. Зокрема, для будинку по АДРЕСА_2 цей тариф становив 6,75 грн/кв.м.
У справі, яка переглядається, між сторонами склалися фактичні договірні відносини, за якими Відповідачу як споживачу надавалися житлові послуги. Відповідач є індивідуальним споживачем, який отримує житлово послугу для власних потреб відповідно до умов типового договору (пункт 6 частини першої статті 1 Закону України від 9 листопада 2017 року № 2189-VIII "Про житлово-комунальні послуги"), і має обов`язок оплачувати надані житлово-комунальні послуги за цінами/тарифами, встановленими відповідно до законодавства, не пізніше ніж до 20 числа місяця, що настає за розрахунковим, тобто у строки, встановлені у договорі (пункт 5 частини другої статті 7 цього Закону). 
Співвласник не звільняється від обов`язку оплати послуги з управління у разі тимчасової відсутності його та/або членів сім`ї (пункт 30 Правил надання послуги з управління багатоквартирним будинком та Типового договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинком, затверджених постановою КМУ № 712 від 05 вересня 2018 року).
Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю (частина перша статті 356 ЦК України). Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю (частини перша та друга статті 358 ЦК України). Співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном (стаття 360 ЦК України).
Суд перевірив наданий розрахунок і встановив, що загальне щомісячне нарахування для квартири розраховувалось виходячи з площі квартири 73,30 кв.м помноженої на тариф за 1 кв.м, тобто 418,54 грн, і за особовим рахунком № НОМЕР_1 наявна загальна заборгованість за послуги з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій за період з 01.01.2021 по 01.03.2025 у загальному розмірі 12 321,87 грн. Відповідно до належної Відповідачу 1/4 частки у праві власності, його заборгованість становить 3 080,46 грн.
Відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу (пункт 1 частини другої статті 49 ЦПК України). У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд (частина четверта статті 206 ЦПК України).
Визнання Відповідачем позову в цій частині не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, тому Суд ухвалює рішення про задоволення позову в цій частині.
Щодо стягнення 3 % річних та інфляційних
За загальним правилом, боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (частина друга статті 625 ЦК України).
Водночас у зв`язку з воєнним станом, введеним в Україні 24 лютого 2022 року Указом Президента № 64, Кабінет Міністрів України 5 березня 2022 року прийняв постанову № 206 "Деякі питання оплати житлово-комунальних послуг в період воєнного стану", якою з до припинення чи скасування воєнного стану в Україні було заборонено: (1) нарахування й (2) стягнення неустойки (штрафів, пені), інфляційних нарахувань, процентів річних, нарахованих на заборгованість, утворену за несвоєчасне та/або неповне внесення населенням плати за житлово-комунальні послуги.
Ця постанова була чинною у період з 24.02.2022 по 29.12.2023.
Наприкінці грудня 2023 року Кабінет Міністрів України постановою від 29 грудня 2023 року № 1405, яка набрала чинності 30 грудня 2023 року, вніс зміни до постанови № 206, зокрема, уточнивши категорії споживачів та території, на які поширюється заборона нарахування та стягнення інфляційних нарахувань та процентів річних, зокрема, (1) в територіальних громадах, що розташовані на територіях, на яких ведуться бойові дії (територіях можливих бойових дій, активних бойових дій, активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси) або (2) тимчасово окупованих Російською Федерацією, відповідно до переліку, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій (до дати припинення можливості бойових дій, завершення бойових дій, завершення тимчасової окупації), або (3).якщо нерухоме майно споживача було пошкоджено внаслідок воєнних (бойових) дій за умови інформування про такі випадки відповідного виконавця комунальної послуги (для послуги розподілу природного газу з урахуванням вимог Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості від 15 травня 2015 року № 285).
Отже, з 24 лютого 2022 року по 29 грудня 2023 року діяла постанова Кабінету Міністрів України № 206, яка встановлювала повну заборону на нарахування та стягнення інфляційних нарахувань та процентів річних на заборгованість за житлово-комунальні послуги для всіх категорій споживачів.
Зміни, внесені постановою № 1405, набули чинності 30 грудня 2023 року та, згідно з правилом дії актів цивільного законодавства у часі, застосовуються до правовідносин, що виникли з 30 грудня 2023 року.
Позивач помилково інтерпретує дію постанови № 206, вважаючи, що обмеження на нарахування діяли лише у період з 24 лютого 2022 року по 30 квітня 2022 року, коли велись активні бойові дії на всій території міста Києва.
Згідно зі статтею 5 ЦК України акти цивільного законодавства не мають зворотної дії у часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують цивільну відповідальність особи. Постанова № 1405, якою було знято мораторій на нарахування неустойки та штрафних санкцій для територій, де не ведуться бойові дії, погіршує становище боржників, а тому не може застосовуватися до правовідносин, що виникли до набрання нею чинності (до 30.12.2023 року). Тому нарахування інфляційних втрат та 3% річних можливе лише на період прострочення, що виник з 30 грудня 2023 року.
З цих підстав вимоги Позивача щодо нарахування інфляційних втрат та 3% річних за період з травня 2022 року по грудень 2023 року є помилковими, оскільки в цей час діяла заборона на такі нарахування.
За розрахунком Суду належний розмір 3 % річних станом на 01.01.2026 становить 161,60 грн, а інфляційного збільшення - 587,96 грн. Тому в цій частині Суд задовольняє позовні вимоги частково, відмовивши у стягненні нарахувань інфляційних втрат, трьох процентів річних за період прострочення з 24 лютого 2022 року по 29 грудня 2023 року.
Щодо клопотання про надання розстрочення виконання рішення Суд виходить з такого.
Відповідач просить розстрочити виконання рішення на 12 місяців, посилаючись на те, що має намір добросовісно та добровільно виконати рішення суду, однак у зв`язку з війною, складною економічною ситуацією в країні та його скрутним матеріальним становищем наразі не має можливості сплатити всю суму боргу одночасно.
Суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, про що зазначає в резолютивній частині рішенні (пункт 2 частини сьомої статті 265, частина перша статті 267 ЦПК України).
Стаття 265 ЦПК України не містить окремо визначені підстави для розстрочення виконання рішення суду, тому застосовуються положення статті 435 цього Кодексу.
Так, підставою для розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:
1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;
2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;
3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (частина третя та четверта статті 435 ЦПК України).
Розстрочка виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення (частина п`ята статті 435 ЦПК України).
Суд, беручи до уваги обставини платоспроможності Відповідача, соціальний аспект та ті виклики, що постали перед українським суспільством внаслідок повномасштабного вторгнення російської федерації, що призвело до значного погіршення матеріального становища більшості громадян, у тому числі й Відповідача, вирішив розстрочити виконання судового рішення за клопотанням Відповідача на максимально можливий строк - 12 місяців.
При цьому, Суд бере до уваги, що Позивач має повне право на негайне та повне виконання судового рішення. Водночас Суд вважає, що розстрочка виконання стане значним стимулом для Відповідача добровільно виконати свої зобов`язання, що забезпечить задоволення вимог Позивача без понесення додаткових витрат, пов`язаних з примусовим виконанням судового рішення. Таке рішення відповідає головному завданню цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими міркуваннями - забезпечити ефективний захист порушених прав та інтересів, мінімізуючи витрати для обох сторін та забезпечуючи розумний строк розгляду справи.
Розподіл судових витрат
Питання щодо розподілу судових витрат, пов`язаних із розглядом справи, суд вирішує відповідно до положень статей 141, 142 ЦПК України.
Відповідач до початку розгляду справи по суті подав заяву про визнання позову.
Відповідно до частини першої статті 142 ЦПК України у разі визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
Позивач при поданні позову сплатив судовий збір у сумі 3 328,00 грн. Отже, у зв`язку з визнанням позову Відповідачем, Позивачу підлягає поверненню з державного бюджету 50 відсотків сплаченого судового збору, що становить 1 664,00 грн.
Решта судового збору в розмірі 1 664,00 грн підлягає стягненню з Відповідача на користь Позивача пропорційно до розміру задоволених позовних вимог відповідно до вимог статті 141 ЦПК України. Розмір судового збору, що підлягає відшкодуванню Відповідачем, становить 1 388,02 грн.
Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 141, статтями 263-265, 280-282 ЦПК України, Суд УХВАЛИВ:
Позов Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса: АДРЕСА_3 ; Паспорт НОМЕР_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ) на користь Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва" (вул. Закревського, 15, м. Київ, 02217; Код ЄДРПОУ 39605452, р/р НОМЕР_4 в АТ "Ощадбанк") заборгованість по послугам з утримання будинків, споруд та прибудинкових територій у розмірі 3 080,46 грн; інфляційні втрати в розмірі - 587,96 грн; 3 % річних - 161,60 грн та судовий збір у розмірі 1 388,02 грн (загальна сума стягнення - 5 218,04 грн), розстрочивши виконання рішення суду строком на 12 місяців, а саме: на боржника покладається обов`язок здійснити виплати на користь Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва" у розмірі 434,84 грн щомісячно протягом 12 місяців. Кожен платіж повинен бути внесений до 20 числа відповідного календарного місяця, починаючи з травня 2026 року.
Повернути Комунальному підприємству "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва" (вул. Закревського, 15, м. Київ, 02217; Код ЄДРПОУ 39605452) з Державного бюджету України 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову згідно з квитанцією № 14356 від 12 січня 2026 року, що становить 1 664,00 грн (одна тисяча шістсот шістдесят чотири гривні 00 коп).
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення чи складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Суд розглядає справу на підставі наявних матеріалів справи, підписує повне рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (частини четверта та п`ята статті 268 ЦПК України) - 01 квітня 2026 року.

Суддя Інна КОВАЛЕНКО