Окрема думка
судді Верховного Суду у Касаційному цивільному суді Пророка В. В.

справа № 761/7220/22 (провадження № 61-840 ск 26)
24 лютого 2026 року
м. Київ

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду, розглянувши касаційну скаргу від імені  ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 08 листопада 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 грудня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Генеральної прокуратури України, Національного антикорупційного бюро України, Державної казначейської служби України про відшкодування моральної шкоди, ухвалою від 24 лютого 2026 року відкрив касаційне провадження у справі та продовжив скаржнику строк на подання відзиву на касаційні скарги Національного антикорупційного бюро України та Офісу Генерального прокурора на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 08 листопада 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 грудня 2025 року на п`ять днів з дня вручення копії цієї ухвали.

Водночас з рішенням колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду не можу погодитися з огляду на таке.

1. Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8).

2. Відповідно до приписів статті 4 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

3. Частиною третьою статті 392 ЦПК України встановлено, що касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи.

4. Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 393 ЦПК України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо вона подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, підписана особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено.

5. Відповідно до частин першої, четвертої, шостої статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система. (далі - ЄСІКС або ЄСІТС). ЄСІКС відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.

6. Частиною восьмою статті 14 ЦПК України передбачено, що реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі. Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом. Особливості використання електронного підпису або іншого засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

7. Відповідно до абзаців двадцять першого - двадцять третього підпункту 15 пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи здійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України. Оголошення про створення та забезпечення функціонування окремої підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи має містити посилання на відповідний підпункт підпункту 15 пункту 1 розділу XIII "Перехідні положення" цього Кодексу, який передбачає особливості вчинення тих процесуальних (або інших) дій, порядок вчинення яких зазнає змін після початку функціонування такої підсистеми (модуля).

8. Так, у газеті «Голос України» від 04 вересня 2021 року № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) ЄСІТС - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку та вказано, про зміну порядку вчинення процесуальних (або інших) дій, особливості вчинення яких передбачені підпунктами 15.1, 15.5, 15.6, 15.14, 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу XIІI «Перехідні положення» ЦПК України.

9. Також вказано, що зазначені дії вчиняються з використанням підсистем (модулів) ЄСІТС у порядку, визначеному Положенням про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, затвердженим рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення) та нормами процесуального законодавства, що регулюють порядок вчинення таких дій після початку функціонування відповідних підсистем (модулів) ЄСІТС.

10. Зазначені в оголошенні Вищої ради правосуддя підсистеми (модулі) ЄСІТС почали офіційно функціонувати з 05 жовтня 2021 року.

11. Також на офіційному веб-сайті Судової влади України опубліковано інформацію про те, що Касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду здійснює прийом процесуальних документів, створених користувачами в електронному кабінеті підсистеми «Електронний суд».

12. Відповідно до пункту 16 Положення процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії - вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом, цим положенням, а також випадків, коли суд до якого подаються документи та докази не інтегровано до ЄСІТС.

13. Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС (пункт 26 Положення).

14. Відповідно до інформації, яка міститься в підсистемі «Електронний суд» ЄСІКС ОСОБА_1 має зареєстрований електронний кабінет у зазначеній підсистемі, дата реєстрації 17 березня 2020 року.

15. Таким чином, касаційна скарга мала бути подана за допомогою засобів Електронного суду.

16. Також, із поданої від імені ОСОБА_1 касаційної скарги убачається, що у якості адресата заявник вказує: «касаційний цивільний суд у складі Верховного Суду України» який не зазначений у статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

17. Так з 15 грудня 2017 року Верховний Суд України не здійснює повноважень суду касаційної інстанції. Статтею 388 ЦПК України встановлено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

18. Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 393 ЦПК України касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом, якщо скаргу подано у інший спосіб, ніж до суду касаційної інстанції.

19. Таким чином, з огляду на те, що касаційна скарга у справі № 761/7220/22 адресована Верховному Суду України, якого відповідно до статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» не існує в системі судоустрою України, а також те, що касаційна скарга подана не в передбачений процесуальним законом спосіб, касаційна скарга підлягала поверненню особі, яка її подала.

20. Тому вважаю що касаційне провадження у цій справі було відкрите помилково та належним процесуальним рішенням Верховного Суду було б постановлення ухвали про повернення касаційної скарги від імені ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 08 листопада 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 грудня 2025 року у справі № 761/7220/22 (провадження № 61?840 ск 26). 

Суддя В. В. Пророк

Повний текст окремої думки складений 02 березня 2026 року.