ПОСТАНОВА
Іменем України
17 лютого 2026 року справа №542/262/26
провадження № 3/542/109/26
Новосанжарський районний суд Полтавської області в складі:
головуючої судді Кашуби М.І., 
за участю секретаря судового засідання Журавель О.В.,
розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Полтавській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , фізична особа –підприємець,
за частиною 1 статті 155-1 КпАП України, –
в с т а н о в и в :
05.02.2026 о 12:53 год ОСОБА_1 , будучи особою, що проводить розрахунки в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою АДРЕСА_2 , допустила порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме: 
- не забезпечила проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій при продажу підакцизних товарів з видачею розрахункового документа встановленої форми та змісту;
- проведення розрахункової операції через РРО без зазначення коду УКТ ЗЕД для підакцизних товарів, чим порушила п. 1, 2, 11 ст. 3 ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».
ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилася, надала заяву, в якій просила адміністративний матеріал відносно неї розглядати за її відсутності, свою вину визнала.
Як вбачається з частини 1 статті 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Встановлено, що ОСОБА_1 належним чином повідомлялася про дату та час розгляду справи. При цьому, надала заяву про розгляд справи за її відсутності. 
За таких обставин суд вважає можливим провести розгляд справи у відсутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за наявними в справі про адміністративне правопорушення матеріалами, оскільки перенесення розгляду справи призвело б до безпідставного її затягування та порушення вимог статтей 38, 277 КУпАП.
Надаючи оцінку доказам у справі, суд дійшов таких висновків.
Винність ОСОБА_1 підтверджується даними протоколу про адміністративне правопорушення № 828 від 05.02.2025, актом фактичної перевірки від 05.02.2025, де вказано, що ОСОБА_1 , будучи особою, що проводить розрахункові операції в магазині « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою АДРЕСА_2 не забезпечила: 1) проведення операції через РРО та/або ПРРО на суму 196,00 грн при проведенні контрольної розрахункової операції; 2)проведення розрахункової операції на повну суму покупки через РРО зі створенням у паперовій/або електронній формі та видачею відповідних розрахункових документів встановленої форми та змісту, а саме: із зазначенням обов`язкового реквізиту «цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер)» при роздрібній торгівлі алкогольними напоями на суму 3441,00 грн; 3) проведення розрахункової операції через РРО та/або ПРРО для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, а саме: 29.10.2025 о 17:11 чек № 24617 було реалізовано сигарети Комплімент червоні по ціні 110,00 грн, 28.11.2025 о 10:43 год чек № 25132 було реалізовано пиво Тетерів світле ППБ 1,2 л по ціні 78,00 грн, відповідний код УКТ ЗЕД в чеках не зазначено.
Досліджені матеріали справи свідчать про те, що ОСОБА_1 вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.
Так, згідно зі статтею 9 Кодексу України про адміністративне правопорушення адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Адміністративним правопорушенням, передбаченим частиною 1 статті 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення визнається порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.
Згідно з п. 1, 2, 11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: 
- проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок.
Використання програмних реєстраторів розрахункових операцій при оптовій та/або роздрібній торгівлі пальним забороняється;
- надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).
Фізичні особи - підприємці, які є платниками єдиного податку та не зареєстровані платниками податку на додану вартість, при продажу товарів (крім підакцизних товарів, технічно складних побутових товарів, що підлягають гарантійному ремонту, лікарських засобів, виробів медичного призначення, ювелірних та побутових виробів з дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння, дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння) або наданні послуг мають право в розрахунковому документі зазначати назву товару (послуги) у вигляді, що відображає споживчі ознаки товару (послуги) та ідентифікує належність такого товару (послуги) до товарної групи чи послуги;
- проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій та/або через програмні реєстратори розрахункових операцій для підакцизних товарів з використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості, а також із зазначенням цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) при роздрібній торгівлі алкогольними напоями.
За змістом положень статті 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до статті 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь її вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 є визнання вини.
Обставин, що обтяжують відповідальність  ОСОБА_1 , судом не встановлено.
Вирішуючи питання про притягнення до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення суд дійшов таких висновків.
Враховуючи ступінь суспільної небезпеки скоєного правопорушення, з урахуванням конкретних обставин та характеру вчиненого правопорушення, даних про особу  ОСОБА_1 , з метою виховання її у дусі додержання законів України, а також запобігання вчиненню нею нових правопорушень, необхідним та достатнім є накладення на неї адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 5 (п`яти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в розмірі 85 (вісімдесят п`ять) грн 00 коп, що передбачено санкцією ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.
Відповідно до статті 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
На підставі ст. 40-1 КУпАП, ст. 4 ч. 2 п. 5 Закону України «Про судовий збір» з правопорушника на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 665,60 грн.
Враховуючи викладене та керуючись частиною 1 статті 155-1, статтями 245, 251, 252, 283-285, 294 КУпАП, – 
п о с т а н о в и в:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рнокпп НОМЕР_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 155-1 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5 (п`яти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 85,00 грн (вісімдесят п`ять грн 00 коп).
Стягнути із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рнокпп НОМЕР_1  на користь держави судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 665,60 (шістсот шістдесят п`ять грн шістдесят коп) грн.
Роз`яснити, що відповідно до статті 307 КУпАП, штраф має бути сплачений не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня вручення постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження постанови - не пізніше як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
Роз`яснити, що на підставі статті 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у вищезазначений строк, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом. У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу та витрати на облік зазначених правопорушень.
Строк звернення постанови до виконання три місяці з дня набрання нею законної сили.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.
Постанова може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом десяти днів з дня її винесення. 
Суддя Новосанжарського районного суду
Полтавської області Кашуба М.І.