ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2026 року 	Луцьк	Справа № 140/10491/25 	

Волинський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого-судді Сороки Ю.Ю.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Заступника керівника Луцької окружної прокуратури Волинської області Мацюка Сергія Ярославовича в інтересах держави до Горохівської міської ради про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Луцької окружної прокуратури Волинської області Мацюк Сергій Ярославович в інтересах держави звернувся до Горохівської міської ради про визнання протиправною бездіяльність щодо вчинення дій, спрямованих на визнання гідротехнічних споруд, а саме: греблі однорідної земляної, шириною по гребню 2,0-4,0 м, довжиною - 94 м, максимальною висотою - 1,2 м, та водовипускної споруди - донний водоскид типу “Монах”, які знаходяться на земельній ділянці комунальної форми власності з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548 площею 9,7782 га з розташованим на ній водним об?єктом - ставком площею водного дзеркала 4,9210 га, безхазяйним майном, та набуття права власності на вказане безхазяйне майно.
Зобов`язання Горохівської міської ради вчинити дії, спрямовані на визнання гідротехнічних споруд: греблі однорідної земляної, шириною по гребню 2,0-4,0 м, довжиною - 94 м, максимальною висотою - 1,2 м, та водовипускної споруди - донний водоскид типу “Монах”, які знаходяться на земельній ділянці комунальної форми власності з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548 площею 9,7782 га з розташованим на ній водним об?єктом - ставком площею водного дзеркала 4,9210 га, безхазяйним майном, та набуття права власності на них.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на підставі рішення Горохівської міської ради від 09.10.2024 №40-138/2024 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки водного фонду, що перебуває в оренді ОСОБА_1 .
Зі змісту вказаного договору вбачається, що на земельній ділянці розташовані об`єкти інфраструктури: 1) гребля однорідна, земляна, матеріал - суглинок, шириною по гребню 2,0-4,0 м, довжиною – 94 м, максимальною висотою - 1,2 м; закладання укосів: верхового - 1:1; низового - 1:1,5, кріплення укосів: верхового- залізобетонні плити, низового – посів трав; гребля не проїздна; 2) водовипускна споруда: тип - донний водоскид типу «Монах», матеріал - залізобетон, конструктивні параметри: вхідний оголовок, м – монолітний залізобетон t-0,25м; водопровідна частина - залізобетонна труба D=0,5м, L=6,0м, вихідний оголовок- відсутній, вид регулювання – шандорний, пропускна здатність водоскидної споруди-0,6-0,7м3/с. Об`єкт оренди не передається разом з гідроспорудами. 
Факт знаходження на зазначеному ставку вищевказаних гідротехнічних споруд підтверджується, також, паспортом водного об`єкта, виготовленого Волинським облводресурсів та погодженим Державним агенством водних ресурсів України 26.04.2016, наданим на запит прокурора Регіональним офісом водних ресурсів у Волинській області з листом від 16.06.2025 №536/06/05-25.
Згідно з інформацією Управління забезпечення реалізації повноважень у Волинській області Регіонального відділення Фонду державного майна України від 17.06.2025 №946-21-03-41 гідротехнічні споруди, розміщені на ставу на території Горохівської міської територіальної громади (колишньої Журавниківської сільської ради) на земельній ділянці площею 9,7782 га з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548, відсутні.
На запит Луцької окружної прокуратури від 12.06.2025 №53/1-380 вих-25 щодо перебування гідротехнічних споруд на ставу площею водного дзеркала 4,92 га на території колишньої Журавниківської сільської ради, на земельній ділянці з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548, у комунальній власності/на балансі Горохівської міської ради чи її комунальних підприємств, Горохівська міська рада листом від 18.06.2025 №1762/03-38/2-25 повідомила, що такі гідротехнічні споруди у комунальній власності та на балансі не перебувають, інвентаризація, обстеження водних об`єктів з гідротехнічними спорудами не проводилася
Таким чином, зі змісту договору оренди, паспорта водного об`єкта вбачається, що на орендованих ОСОБА_1 земельній ділянці та водному об`єкті знаходяться гідротехнічні споруди – однорідна земляна непроїжджа гребля та водовипускна споруда - донний водоскид типу «Монах». 
Водночас, окремого договору, яким би регламентувався порядок використання вищезазначених гідротехнічних споруд та внесення плати за їх використання, немає.
Причиною цьому є те, що зазначені гідротехнічні споруди не є державною власністю.
Водночас, як встановлено із інформації з Державного реєстру речових прав, не перебувають і у комунальній власності, що також підтверджує Горохівська міська рада, як власник та розпорядник земельної ділянки кадастровим номером 0720881600:01:001:0548 площею 9,7782 га та водного об`єкта - ставка площею 4,9210 га. 
Отже, наявні на земельній ділянці з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548 гідротехнічні споруди підлягають визнанню безхазяйним майном, на яке в подальшому Горохівською міською радою має бути оформлено право комунальної власності. Таким чином, орендар водного об`єкта та земельної ділянки з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548 площею 9,7782 га використовує вищевказані гідротехнічні споруди без достатньої правової підстави, не сплачуючи при цьому кошти до бюджету Горохівської міської ради.
Зазначена бездіяльність Горохівської міської ради призводить до того, що відповідні гідротехнічні споруди фактично використовуються орендарем відповідного водного об`єкта та земельної ділянки без внесення до місцевого бюджету плати за їх використання.
Як наслідок, відповідачем упродовж тривалого часу так і не забезпечено здійснення заходів, спрямованих на реєстрацію права комунальної власності на гідротехнічні споруди та початку з цією метою відповідної процедури.
З огляду на вказане прокурор просить позов задовольнити.
Ухвалою суду від 19.09.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Представник відповідача подав заяву про визнання позову.
Враховуючи вимоги статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з огляду на наступне.
Судом встановлено, що на підставі рішення Горохівської міської ради від 09.10.2024 №40-138/2024 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки водного фонду, що перебуває в оренді ОСОБА_1 . 
Як вбачається з договору оренди землі в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом від 09.10.2024, Горохівська міська рада (Орендодавець) надає, а ОСОБА_1 (Орендар) приймає у строкове платне користування земельну ділянку в комплексі з розташованим на ній водним об`єктом – ставком площею 4,9210 га, розташованим на території Горохівської міської ради (колишньої Журавниківської сільської ради) Луцького (колишнього Горохівського) району Волинської області за межами населених пунктів, для рибогосподарських потреб (п. 1 Договору). 
Згідно п.2 Договору в оренду передається земельна ділянка загальною площею 9,7782 га, у тому числі під водним об`єктом (ставком) – 4,9210 га, під прибережною захисною смугою – 4,8572 га (сіножаті), з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548. 
Зі змісту вказаного Договору (пункт 3) вбачається, що на земельній ділянці розташовані об`єкти інфраструктури: 1) гребля однорідна, земляна, матеріал - суглинок, шириною по гребню 2,0-4,0 м, довжиною – 94 м, максимальною висотою - 1,2 м; закладання укосів: верхового - 1:1; низового - 1:1,5, кріплення укосів: верхового- залізобетонні плити, низового – посів трав; гребля не проїздна; 2) водовипускна споруда: тип - донний водоскид типу «Монах», матеріал - залізобетон, конструктивні параметри: вхідний оголовок, м – монолітний залізобетон t-0,25м; водопровідна частина - залізобетонна труба D=0,5м, L=6,0м, вихідний оголовок- відсутній, вид регулювання – шандорний, пропускна здатність водоскидної споруди-0,6-0,7м3/с. Об`єкт оренди не передається разом з гідроспорудами. 
Факт знаходження на зазначеному ставку вищевказаних гідротехнічних споруд підтверджується, також, паспортом водного об`єкта, виготовленого Волинським облводресурсів та погодженим Державним агенством водних ресурсів України 26.04.2016, наданим на запит прокурора Регіональним офісом водних ресурсів у Волинській області з листом від 16.06.2025 №536/06/05-25.
З паспорту водного об`єкта вбачається, що ставок площею водного дзеркала 4,9210 га розташований на відстані 0,2 км від с. Журавники. Гребля розташована у східній частині ставка. Відстань від гирла річки Липа до греблі становить 33,2 км. Призначення водного об`єкта – риборозведення. Рік здачі в експлуатацію, наявність акта приймання ставка в експлуатацію, замовник проекту будівництва, балансова вартість гідровузла– дані відсутні. Відомча належність гідровузла – Журавниківська сільська рада. 
Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 06.06.2025 №430361727 земельна ділянка з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548 площею 9,7782 га з 21.06.2023 перебуває у комунальній власності Горохівської міської ради. Однак, відповідно до інформації із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відомості про зареєстроване право власності на вищевказані гідротехнічні споруди до цього часу відсутні. 
Водночас, за інформацією Управління забезпечення реалізації повноважень у Волинській області Регіонального відділення Фонду державного майна України від 17.06.2025 №946-21-03-41 гідротехнічні споруди, розміщені на ставу на території Горохівської міської територіальної громади (колишньої Журавниківської сільської ради) на земельній ділянці площею 9,7782 га з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548, відсутні. 
Крім цього, Фондом державного майна України листами від 02.07.2025 №10-62-16717, від 30.07.2025 №10-62-19136, надано інформацію з Єдиного реєстру об`єктів державної власності щодо нерухомого державного майна за класифікаційним угрупуванням 215 «Порти, канали, греблі та інші водні споруди» відповідно до Класифікатора державного майна, затвердженого Фондом державного майна України від 15.03.2006 №461, яке розташоване на території Горохівської міської територіальної громади Луцького району, з відповідними переліками гідротехнічних споруд, які перебувають у державній власності, з яких вбачається, що на ставку на території колишньої Журавниківської сільської ради відсутні гідротехнічні споруди державної власності.
За інформацією Державного агенства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагенства) від 17.06.2025 №2-10.1- 9/3628-25, ДП «Укрриба», ДП «АйФіш» гідротехнічні споруди на вказаному водному об`єкті не належать до сфери управління Держрибагенства, на балансі зазначених державних підприємств не перебувають. 
Також, за запит Луцької окружної прокуратури Регіональним офісом водних ресурсів у Волинській області 16.06.2025 надано інформацію листом №536/06/05-25, згідно з якою на балансі останнього на території Горохівської міської територіальної громади перебувають лише споруди осушувальної системи «Гнила липа» та Скобелківської осушувальної системи. Згідно з інформацією Луцької районної державної адміністрації від 30.06.2025 №2493/18/2-25, згідно передавального акту прав, зобов`язань та майна Горохівської районної державної адміністрації правонаступнику Луцькій районній державній адміністрації, затвердженого розпорядженням голови обласної державної адміністрації від 02.04.2021 №161 «Про затвердження передавальних актів», гідротехнічні споруди (у тому числі на ставу поблизу с. Журавники, на земельній ділянці з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548) у власність/на баланс Луцькій районній державній адміністрації не передавалися. 
На запит Луцької окружної прокуратури від 12.06.2025 №53/1-380 вих-25 щодо перебування гідротехнічних споруд на ставу площею водного дзеркала 4,92 га на території колишньої Журавниківської сільської ради, на земельній ділянці з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548, у комунальній власності/на балансі Горохівської міської ради чи її комунальних підприємств, Горохівська міська рада листом від 18.06.2025 №1762/03-38/2-25 повідомила, що такі гідротехнічні споруди у комунальній власності та на балансі не перебувають, інвентаризація, обстеження водних об`єктів з гідротехнічними спорудами не проводилася. 
Таким чином, зі змісту договору оренди, паспорта водного об`єкта вбачається, що на орендованих ОСОБА_1 земельній ділянці та водному об`єкті знаходяться гідротехнічні споруди – однорідна земляна непроїжджа гребля та водовипускна споруда - донний водоскид типу «Монах».
Водночас, окремого договору, яким би регламентувався порядок використання вищезазначених гідротехнічних споруд та внесення плати за їх використання, немає. 
Як встановлено із інформації з Державного реєстру речових прав, не перебувають і у комунальній власності, що також підтверджує Горохівська міська рада, як власник та розпорядник земельної ділянки кадастровим номером 0720881600:01:001:0548 площею 9,7782 га та водного об`єкта - ставка площею 4,9210 га.
Отже, наявні на земельній ділянці з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548 гідротехнічні споруди підлягають визнанню безхазяйним майном, на яке в подальшому Горохівською міською радою має бути оформлено право комунальної власності. 
Таким чином, орендар водного об`єкта та земельної ділянки з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548 площею 9,7782 га використовує вищевказані гідротехнічні споруди без достатньої правової підстави, не сплачуючи при цьому кошти до бюджету Горохівської міської ради.
Разом із цим, відповідач упродовж тривалого часу з 2021 року не вживає заходів задля того, аби розпочати процедуру визнання майна безхазяйним, оформлення на нього права комунальної власності та передачі його після цього на законних підставах орендарю водного об`єкту та земельної ділянки.
Зазначена бездіяльність Горохівської міської ради призводить до того, що відповідні гідротехнічні споруди фактично використовуються орендарем відповідного водного об`єкта та земельної ділянки без внесення до місцевого бюджету плати за їх використання. 
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 54 Конституції України культурна спадщина охороняється законом, держава забезпечує збереження історичних пам`яток та інших об`єктів, що становлять культурну цінність.
Пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України передбачено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює: представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Право на звернення прокурора або його заступника до суду в інтересах держави передбачене статтями 2, 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року №1697-VІІ “Про прокуратуру” (далі - Закон №1697-VII) та статтею 53 КАС України.
Так, згідно з частинами першою, третьою статті 23 Закону №1697-VII представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
За змістом частини четвертої статті 23 Закону №1697-VII наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.
Пунктом 1 частини шостої статті 23 Закону №1697-VII передбачено, що під час здійснення представництва інтересів громадянина або держави у суді прокурор має право в порядку, передбаченому процесуальним законом та законом, що регулює виконавче провадження: звертатися до суду з позовом (заявою, поданням).
За приписами частин третьої - п`ятої статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.
Відповідно до пункту 2 резолютивної частини рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 під поняттям орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надані повноваження органу виконавчої влади.
При вирішенні справи суд бере до уваги, що інтереси держави є оціночним поняттям, а тому прокурор в кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Враховуючи позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 03.12.2019 у справі №920/121/19, суд зазначає, що поняття “інтереси держави” охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Державний інтерес знаходить свій вияв у підтримці такого стану суспільних відносин, який би повною мірою відповідав конституційним засадам правового регулювання та забезпечував баланс інтересів усіх членів суспільства в їх взаємовідносинах між собою та державою.
З наведеного висновується, що інтереси держави спрямовані на забезпечення гарантій державної влади та ефективного функціонування її інститутів та органів задля захисту та реалізації прав і свобод територіальних громад.
Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України “Про прокуратуру”, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України “Про прокуратуру”, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.
На думку суду, звертаючись до суду в інтересах держави, у позовній заяві заступник керівника Луцької окружної прокуратури обґрунтував, в чому полягає порушення інтересів держави та необхідність їх захисту.
Зокрема, звернення до суду з позовом у цьому випадку обумовлено бездіяльністю органу місцевого самоврядування, невжиття заходів спрямованих на розроблення та затвердження історико-архітектурного опорного плану, внаслідок чого існує загроза самовільної, хаотичної або неконтрольованої забудови історичних центрів на території громади, руйнування пам`яток історії та культури, знищення історичної спадщини громади.
Відповідно до частини четвертої 4 статті 23 Закону №1697-VІІ прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень.
Суд констатує, що прокурор дотримався вказаних норм, попередньо повідомивши позивачів про пред`явлення позову, а наявність підстав для представництва не була оскаржена вказаними суб`єктами владних повноважень.
Згідно з ст.1 Закону України «Про аквакультуру» гідротехнічні споруди для цілей аквакультури - об`єкти нерухомого майна державної або комунальної власності або власник яких невідомий чи його неможливо встановити на підставі даних, документів та/або інформації з відповідних державних реєстрів (земляні греблі та дамби, водозабірні споруди, повеневі водоскиди, донні водовипуски, водопостачальні, скидні та рибозбірно-осушувальні канали, рибовловлювачі, камери облову, причали, водоскиди, бистротоки, перепади, перегороджувальні рибозахисні та інші споруди), що є інженерними спорудами, які призначені для управління водними ресурсами (підготовка, постачання, збереження, транспортування води та водовідведення), а також для запобігання шкідливій дії вод та розташовані на водних об`єктах, наданих у користування на умовах оренди для цілей аквакультури. 
Також, аналіз ст.ст.59, 60 Земельного кодексу України, ст.ст.85, 88 Водного кодексу України, ст.4 Закону України «Про приватизацію державного майна і комунального майна» вказує, що гідротехнічні споруди є об`єктами, які не підлягають приватизації, тому визнання права приватної власності на зазначене майно є неправомірним. 
Відповідно до ч.2 ст.3 Закону України «Про оренду державного і комунального майна» не можуть бути об`єктами оренди гідротехнічні захисні споруди (крім гідротехнічних споруд рибогосподарських технологічних водойм та гідротехнічних споруд для цілей аквакультури).
Частиною 2 ст.4 вказаного закону визначено перелік орендодавців державного і комунального майна, до яких віднесено, зокрема, Фонд державного майна України - щодо єдиних майнових комплексів, нерухомого майна (будівель, споруд, їх окремих частин), а також майна, що не увійшло до статутного капіталу, що є державною власністю (крім майна, що належить до майнового комплексу Національної академії наук України та національних галузевих академій наук, а також майна, що належить закладам вищої освіти та/або науковим установам, що надається в оренду науковим паркам та їхнім партнерам, та інших випадків, передбачених галузевими особливостями оренди майна); органи, уповноважені представницькими органами місцевого самоврядування, - щодо єдиних майнових комплексів, нерухомого майна і споруд, майна, що не увійшло до статутного капіталу, яке перебуває у комунальній власності. 
Частиною 2 статті 9 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» визначено, що забороняється передавати державне або комунальне майно в безоплатне користування або позичку, крім передачі релігійній організації в безоплатне користування або позичку державного або комунального майна, яке є культовим майном. 
Отже, з аналізу вказаної норми закону слідує що таке комунальне майно, як гідротехнічні споруди, передається в оренду за орендну плату. 
Згідно з ч.5 ст.16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради. 
Статтею 10 вказаного Закону визначено статус сільських та селищних рад як органів місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. 
Статтею 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності, на рухоме та нерухоме майно. Від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності органи місцевого самоврядування.
Підставою набуття права комунальної власності є передача майна комунальним громадам безоплатно державою, іншими суб`єктами права власності, а також майнових прав, створення, придбання майна органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом. 
Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування, та розпорядження об`єктами права комунальної власності. 
Майнові операції, які здійснюються органами місцевого самоврядування з об`єктами права комунальної власності, не повинні ослаблювати економічних основ місцевого самоврядування, зменшувати обсяг та погіршувати умови надання послуг населенню. 
Право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів. Об`єкти права комунальної власності не можуть бути вилучені у територіальних громад, передані іншим суб`єктам права власності без згоди безпосередньо територіальної громади або відповідного рішення ради чи уповноваженого нею органу, за винятком випадків, передбачених законом. 
Згідно зі статтею 25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання. 
У свою чергу, статтею 26 цього Закону встановлено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання управління в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад, до яких віднесено розпорядження комунальним майном територіальних громад та інше. 
Статтею 335 Цивільного кодексу України визначено, що безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. 
Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність. 
Особливості набуття права власності на безхазяйні гідротехнічні споруди для цілей аквакультури визначаються законом. 
Відповідно до ст.327 Цивільного кодексу України у комунальній власності є майно, яке належить територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування. 
Згідно зі статтею 182 Цивільного кодексу України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації. 
Відповідно до ч.4 ст.334 Цивільного кодексу України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з моменту такої реєстрації. Відповідно до статті 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державній реєстрації прав підлягають - право власності. 
Статтею 12 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено, що Державний реєстр прав, серед іншого, містить відомості про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна і ціну (вартість) нерухомого майна. 
Згідно пунктів 82, 84, 85 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 №1127, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку. 
Державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вносить до спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості. 
З аналізу зазначених норм чинного законодавства вбачається, що до відання сільських, селищних, міських рад відноситься, в тому числі, реєстрація та взяття на облік безхазяйного майна, розташованого на території відповідної громади. 
Законодавством визначена спеціальна процедура передання у комунальну власність безхазяйного нерухомого майна, яку можна поділити на два етапи: 
Перший етап:
- взяття на облік органом місцевого самоврядування безхазяйного майна;
- здійснення технічної інвентаризації об`єкта нерухомого майна щодо якого прийнято рішення про взяття його на облік як безхазяйного (п.84 постанови Кабінету Міністрів України №1127 від 25.12.2015 «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»); 
- звернення органу місцевого самоврядування до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявою про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі (ст.335 ЦК України, ст.ст.2, 12 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», п. 82 постанови Кабінету Міністрів України № 1127 від 25.12.2015 «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»);
- публікація органом місцевого самоврядування оголошення у друкованих засобах масової інформації про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі (ст.335 ЦК України).
Другий етап:
- звернення органу місцевого самоврядування після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі до суду із заявою про передання відповідного нерухомого майна у комунальну власність у порядку, визначеному ст.ст.329-333 ЦПК України (ст.335 ЦК України); 
- звернення органу місцевого самоврядування до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявою про державну реєстрацію права власності на підставі судового рішення (ст.12 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»). 
Однак, всупереч вимог наведеного законодавства Горохівською міською радою, як уповноваженим органом, упродовж тривалого часу не вжито жодних дієвих заходів, спрямованих на визнання об`єктів нерухомого майна – гідротехнічних споруд, які знаходяться на земельній ділянці кадастровим номером 0720881600:01:001:0548 площею 9,7782 га та водному об`єкті безхазяйним майном, а також на набуття права власності на це майно, чим допущено протиправну бездіяльність. 
Зокрема, Горохівською міською радою:
не проведено технічну інвентаризацію гідротехнічних споруд, що розташовані на земельній ділянці кадастровим номером 0720881600:01:001:0548 площею 9,7782 га та водному об`єкті; 
не подано до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, заяву про взяття на облік гідротехнічних споруд, як безхазяйної нерухомої речі; 
не опубліковано у друкованих засобах масової інформації оголошення про взяття на облік гідротехнічних споруд, як безхазяйної нерухомої речі;
після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі не подано до суду заяву про передання гідротехнічних споруд у комунальну власність; 
не подано до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, заяву про державну реєстрацію на підставі судового рішення права власності на гідротехнічні споруди. 
Зазначена бездіяльність Горохівської міської ради призводить до того, що відповідні гідротехнічні споруди фактично використовуються орендарем відповідного водного об`єкта та земельної ділянки без внесення до місцевого бюджету плати за їх використання. 
Як наслідок, відповідачем упродовж тривалого часу так і не забезпечено здійснення заходів, спрямованих на реєстрацію права комунальної власності на гідротехнічні споруди та початку з цією метою відповідної процедури.
Відтак, суд дійшов висновку, що відповідачем не забезпечено здійснення заходів, спрямованих на реєстрацію права комунальної власності на гідротехнічні споруди та початку з цією метою відповідної процедури. 
Таким чином, відповідачем не вжито заходів, спрямованих на набуття права власності на гідроспоруди.
Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та, враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про задоволення позову повністю шляхом визнання протиправною бездіяльності Горохівської міської ради щодо вчинення дій, спрямованих на визнання гідротехнічних споруд, а саме: греблі однорідної земляної, шириною по гребню 2,0-4,0 м, довжиною - 94 м, максимальною висотою - 1,2 м, та водовипускної споруди - донний водоскид типу “Монах”, які знаходяться на земельній ділянці комунальної форми власності з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548 площею 9,7782 га з розташованим на ній водним об?єктом - ставком площею водного дзеркала 4,9210 га, безхазяйним майном, та набуття права власності на вказане безхазяйне майно та зобов`язання Горохівську міську раду вчинити дії, спрямовані на визнання гідротехнічних споруд: греблі однорідної земляної, шириною по гребню 2,0-4,0 м, довжиною - 94 м, максимальною висотою - 1,2 м, та водовипускної споруди - донний водоскид типу “Монах”, які знаходяться на земельній ділянці комунальної форми власності з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548 площею 9,7782 га з розташованим на ній водним об?єктом - ставком площею водного дзеркала 4,9210 га, безхазяйним майном, та набуття права власності на них.
Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.
Визнати протиправною бездіяльність Горохівської міської ради щодо вчинення дій, спрямованих на визнання гідротехнічних споруд, а саме: греблі однорідної земляної, шириною по гребню 2,0-4,0 м, довжиною - 94 м, максимальною висотою - 1,2 м, та водовипускної споруди - донний водоскид типу “Монах”, які знаходяться на земельній ділянці комунальної форми власності з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548 площею 9,7782 га з розташованим на ній водним об?єктом - ставком площею водного дзеркала 4,9210 га, безхазяйним майном, та набуття права власності на вказане безхазяйне майно.
Зобов`язати Горохівську міську раду вчинити дії, спрямовані на визнання гідротехнічних споруд: греблі однорідної земляної, шириною по гребню 2,0-4,0 м, довжиною - 94 м, максимальною висотою - 1,2 м, та водовипускної споруди - донний водоскид типу “Монах”, які знаходяться на земельній ділянці комунальної форми власності з кадастровим номером 0720881600:01:001:0548 площею 9,7782 га з розташованим на ній водним об?єктом - ставком площею водного дзеркала 4,9210 га, безхазяйним майном, та набуття права власності на них.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Позивач: Заступник керівника Луцької окружної прокуратури (43025, Волинська обл., м. Луцьк, вул. Винниченка, 13).
Відповідач: Горохівська міська рада (45701, Волинська область, м. Горохів, вул. Шевченка, 17, код ЄДРПОУ 04051276).

Суддя Ю.Ю. Сорока