ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и
22 квітня 2026 року	м. Ужгород	№ 260/991/26 	
12:31 год
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Скраль Т.В. 
при секретарі Колушкіна, Ю.В.,
за участю сторін:
позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «АМВ ТЕХНІКА» - Борсенко Олександр Вікторович,
відповідач: Закарпатська митниця - представник Сливка Діана Михайлівна, Сочка Оксана Ярославівна,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «АМВ ТЕХНІКА» (89600, Закарпатська обл., м. Мукачево, вул. Масарика Томаша, буд. 54, код ЄДРПОУ 41390321), в особі уповноваженого представника Борсенко Олександра Вікторовича до Закарпатської митниці (88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Собранецька, 20, код ЄДРПОУ 43985560) про визнання протиправним та скасування рішення, картки відмови у прийнятті митної декларації-
ВСТАНОВИВ:
У відповідності до статті 243 частини 3 КАС України 22 квітня 2026 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі складено 22 квітня 2026 року.
25 лютого 2026 року Товариство з обмеженою відповідальністю «АМВ ТЕХНІКА» звернулося з позовною заявою до Закарпатської митниці, в якій просить: 1) визнати протиправною та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA305160/2026/000019 від 26.01.2026 Закарпатської митниці; 2) визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів № UА305000/2026/000008/2 від 26.01.2026 Закарпатської митниці.
02 березня 2026 року ухвалою суду відкрито провадження у даній адміністративній справі.

1. Позиції сторін.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості. Отже, Картка відмови №UA305160/2026/000019 не відповідає вимогам Митного кодексу України та Порядку №631, оскільки не містить визначених Кодексом обґрунтованих підстав для відмови у митному оформленні товарів. Відповідач у рішенні про коригування митної вартості товарів від 26.01.2026 №UA305000/2026/000008/2 не навів доказів, які б спростовували зміст та числові значення інвойсів LLCCG3/26 та LLCCG8/26, платіжної інструкції в іноземній валюті №4 від 19.01.2026 про сплату ціни товару відповідно умов контракту №0514-24 від 08.07.2024 між ТОВ «AMB ТЕХНІКА» та компанією CONTANTI GENERATORS SH.P.K. Не має впливу на визначення митної вартості зазначення відповідачем в рішенні того, що розрахунковий банківський рахунок продавця в інвойсі відрізняється від номера рахунку в інвойсі проформі та платіжній інструкції № 4 від 19.01.2026, оскільки банк без заперечень виконав розрахункову операцію в іноземній валюті в сумі 25000,00 Євро на користь нерезидента CONTANTI GENERATORS SH.P.K. і обставина про зарахування коштів одержувачу за зовнішньоекономічним контрактом є неспростованою. Інвойс проформа LLCCG3/26 від 16.01.2026 на суму 25000,00 Євро складена на виконання Контракту 0514-24 ХК від 08.07.2024 та платіжна інструкція № 4 від 19.01.2026 якою перераховані кошти на рахунок вказаний в цьому інвойсі є підтвердженням того, що позивач сплатив вартість товару за цим контрактом. Безпідставними є висновки відповідача про неточність в маршруті перевезення, а неподання додаткових документів унеможливило перевірку достовірності числового значення транспортних витрат. Митному органу були надані Контракт №0514-24 від 08.07.2024, міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № 954419, довідка перевізника № 1 від 23.01.2026, які підтверджували і вартість перевезення і відсутність розбіжностей у встановлених сторонами контракту умов поставки товару та маршруту його перевезення. Згідно Контракту постачання товару здійснюється на умовах EXW Fushe Kosovo. Згідно міжнародної товарно-транспортної накладної (CMR) №954419 місцем завантаження товару є Fushe Kosove/ХК (графа 4 CMR), що відповідає умовам Контракту та довідці перевізника. Згідно з цією ж CMR № 954419 місцем відправника вказано Fushe Kosove/ХК, що відповідає місцю знаходження компанії нерезидента згідно Контракту: Republica e Kosoves, Fushe Kosove, та даним інвойсів. Отже припущення відповідача про неточності в маршруті перевезення спростовуються документально та за своїм змістом не впливають на числові значення митної декларації.
10 березня 2026 року представником відповідача до суду подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову в зв`язку з тим, що товари переміщуються в рамках посередницького контракту № 0514-24 XК від 08.07.2024 (далі - Контракт) з компанією CONTANTI GENERATORS SH.P.K Сербія (Косово) на умовах поставки EXW Fushe Kosove (Сербія). Відповідно до пункту 3.3 контракту, умови поставки вказуються в рахунку фактурі. Водночас, пунктом 4.1 контракту передбачено, що постачання товару здійснюється на умовах Інкотермс EXW Fushe Kosovо. Оскільки в рахунку-фактурі № LLCCG8/26 від 23.01.2026 умови поставки згідно правилами Інкотермс не зазначені, вказані вище пункти контракту не узгоджуються між собою. В митній декларації заявлено, що товари імпортуються на умовах поставки EXW Fushe Kosove, Сербія. Однак, згідно довідки про транспортні витрати від 23.01.2026 року № 1, виданої перевізником ФОП ОСОБА_1 , місцем відправки товару вказано місто Косово, якого не існує. Вказане також суперечить контракту CMR № 954419 від 23.01.2026, в яких місцем завантаження товару вказано Fushe Kosove. Отже, наявні неточності в маршруті перевезення. Договору (заявки тощо) про перевезення між імпортером та виконавцем перевезення до митного оформлення надано не було, що унеможливлює перевірку достовірності числового значення заявлених транспортних витрат. В митній декларації в графі 11 «Торгівельна країна» та в графі 15 «Країна відправлення» - задекларована країна за кодом RS (Сербія), однак в товаросупровідних документах, а саме в CMR, інвойсі, контракті з додатками, та копії митної декларації країни відправлення (копії додані до позовної заяви) зазначений літерний код країни «XK», який в митному класифікаторі країн відсутній (Республіка Косово є частково визнаною державою), що суперечить відомостям зазначеним в МД. До митного оформлення під кодом документу 3014 «Прейскурант (прайс лист) виробника товару» надано документ з назвою «Wirman price list 2026» від 20.01.2026, однак даний документ не є прайс-листом виробника товару компанії Wirman, а виданий компанією продавцем Contanti Generators SH.P.K. Розрахунковий банківський рахунок продавця в інвойсі відрізняється від номера рахунку в інвойсі-проформі та платіжній інструкції № 4 від 19.01.2026. Розбіжності в документах призвели до необхідності більш поглибленої перевірки даної зовнішньоекономічної операції із застосування додаткових джерел інформації.

Під час розгляду справи по суті уповноважений представник позивача позов підтримав повністю, просив суд його задовольнити з мотивів, що у ньому наведені.
Представники відповідача у судовому засіданні заперечували щодо задоволення позову з мотивів, що наведені у відзиві на позовну заяву.

2. Обставини, встановлені судом.

Судом встановлено, що на підставі Контракту № 0514-24 ХК від 08 липня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «АМВ ТЕХНІКА» купило у компанії CONTANTI GENERATORS SH.P.K електрогенераторні установки з поршневим двигуном внутрішнього згоряння із запалюванням від стиснення (дизелем) а саме: Дизельний електрогенератор WIRMAN потужністю 70кВа – 2 штуки (по ціні 4750,00 Євро за 1 шт.); Дизельний електрогенератор WIRMAN потужністю 150кВа – 2 штуки (по ціні 7750,00 Євро за 1 шт.), (а.с. 11-14). 
Пунктом 1.2 сторони Контракту № 0514-24 ХК від 08 липня 2024 року узгодили, що найменування, кількість, загальна ціна та ціна за одиницю товару вказуються в накладних на кожну окрему партію товару, які є невід`ємною частиною цього договору. 
Ціна партії електрогенераторних установок у кількості 4 штуки склала 25000,00 Євро та зафіксована у рахунку-проформі (Proforma invoice) LLCCG3/26 від 16 січня 2026 року, рахунку-фактурі (Invoice) LLCCG8/26 від 23 січня 2026 року до Контракту № 0514-24 ХК від 08 липня 2024 року. 
Пунктом 3.1 сторони Контракту № 0514-24 ХК від 08 липня 2024 року узгодили, що товар поставляється на умовах 100% передоплати. 
Платіжною інструкцією в іноземній валюті № 4 від 19 січня 2026 року Товариство з обмеженою відповідальністю «АМВ ТЕХНІКА» сплатило 25 000,00 Євро компанії CONTANTI GENERATORS SH.P.K по Контракту № 0514-24 ХК від 08 08 липня 2024 року та рахунку LLCCG3/26 від 16 січня 2026 року за дизельні генератори. 
Пунктом 4.1 сторони Контракту № 0514-24 ХК від 08 липня 2024 року узгодили, що постачання товару здійснюється на умовах Інкотермс EXW Fushe Kosovo, Kosovo. 
Відповідно до пункту 4.5 Контракту право власності переходить до Покупця після завантаження товару на території складу продавця та підписання представником перевізника супровідних транспортних документів (CMR). 
Для перевезення товару була складена міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № 954419 у якій зазначено, що місцем завантаження вантажу є Fushe Kosove/ХК (графа 4 CMR). 
Згідно з довідкою № 1 від 23 січня 2026 року, яка видана перевізником ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), вартість перевезення вантажу автомобілем VOLVO АО0108EX/АО5488XF за маршрутом м. Косово (Косово) м. Мукачево (Україна) – складає 80 832,00 грн, (а.с. 48).
Декларантом, фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 була подана до Закарпатської митниці митна декларація 26UA305160001270U1 від 26 січня 2026 року, якою було задекларовано для митного оформлення товар який ввозиться на митну територію України, а саме Генератори дизельні WIRMAN куплені товариством у компанії CONTANTI GENERATORS SH.P.K по Контракту № 0514-24 ХК від 08 липня 2024 року, (а.с. 46-47). 
У митній декларації позивачем самостійно визначено митну вартість товару за основним методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).
Також відповідачу було надано ряд документів для підтвердження митної вартості товару та обраного методу її визначення. Зокрема надано: Контракт № 0514-24 ХК, рахунок-проформа (Proforma invoice) LLCCG3/26 від 16 січня 2026 року, рахунок фактура (Invoice) LLCCG8/26 від 23 січня 2026 року, міжнародна товарно - транспортна накладна (СМR) 954419, платіжна інструкція № 4 від 19 січня 2026 року про сплату ціни товару, довідка перевізника № 1 від 23 січня 2026 року. 
За результатами розгляду поданих декларантом документів Закарпатською митницею Держмитслужби прийняте рішення про коригування митної вартості товарів №UA305000/2026/000008/2 від 26 січня 2026 року по декларації 26UA305160001270U1 до вартості 18 699,21 євро із застосуванням резервного методу визначення митної вартості товару. При визначенні числового значення митної вартості товару за основу взята наявна в ЄАІС Держмитслужби інформація щодо митної вартості подібних товарів: Для товару №1: № 25UA11013000492802 від 10.03.2025 (на умовах поставки EXW MK Skopje) з митною вартістю 7.0357 USD/кг; № 25UA80517000258302 від 20.11.2025 (на умовах поставки FCA LT MOLETAI) з митною вартістю 7.9422 дол/кг, № 25UA206020018711U1 від 24.12.2025 (на умовах поставки EXW TR ISTANBUL) з митною вартістю 6.2100 USD/кг; з урахуванням меншої з наявних вартостей, при визначенні числового значення митної вартості за основу взята цінова інформація згідно митної декларації № 25UA20602001871101 від 24.12.2025 року на рівні 6,2100 USD/кг. Отже, митна вартість товару, визначена за резервним методом, становить: 6,2100 USD/кг* 2280кг = 14158, 8000USD, що в перерахунку на валюту контракту становить 12058,2600 EUR. Для товару №2: № 25UA10038064913906 від 17.11.2025 (на умовах поставки CIP UA Київ) з митною вартістю 12,3367 дол/кг; № 25UA40102005918406 від 23.12.2025 (на умовах поставки EXW DE Dormagen) митною вартістю 6.2200 дол/кг, № 25UA209170112163U2 від 23.12.2025 (на умовах поставки FCA PL Przemysl) митною вартістю 6.7308 дол/кг з урахуванням меншої з наявних вартостей, при визначенні числового значення митної вартості за основу взята цінова інформація згідно митної Декларації № 25UA40102005918406 від 23.12.2025 року на рівні 6.2200 дол/кг. Отже, митна вартість товару, визначена за резервним методом, становить: 6,2200 USD/кг* 3530 кг = 21956, 600 USD, що в перерахунку на валюту контракту становить 18699,2100 EUR, (а.с. 21-22).
Відповідач, за результатами розгляду поданої митної декларації 26UA305160001270U1 від 26 січня 2026 року відмовив у митному оформлення (випуску) товарів з таких причин: Митним органом прийняте рішення про коригування заявленої митної вартості товару №UA305000/2026/000008/2 від 26 січня 2026 року, що зазначено в Картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA305160/2026/000019, (а.с. 23). 
Також в Картці відмови роз`яснено вимоги, виконання яких забезпечить можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а саме: подати до митного оформлення митну декларацію та визначити митну вартість товару з врахуванням Рішення про коригування митної вартості № UA305000/2026/000008/2 від 26 січня 2026 року, ч.1, 4 статті 55 Митного кодексу України.
З метою випуску товару у вільний обіг позивач скористався правом, визначеним частиною сьомою статті 55 МК України, та подав митному органу нову митну декларацію, сплативши суму митних платежів згідно з заявленою митною вартістю із наданням гарантій відповідно до розділу X МК України в забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом

3. Мотиви суду та норми права, застосовані судом.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України та іншими законами України.
Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товару, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товару.
Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товару, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товару, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно з частинами першою, другою статті 51 МК України митна вартість товару, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Декларант, який заявляє митну вартість товару, зобов`язаний: 1) заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій із митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
Як встановлено частиною першою статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Частиною другою статті 53 МК України визначений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів. Ними є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу (частини перша, друга статті 54 МК України).
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Як визначено частиною п`ятою статті 54 МК України Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) обмінюватися інформацією, що стосується митної вартості товарів, в електронній формі у форматі міжнародних стандартів обміну електронною інформацією з митними органами іноземних держав із використанням інформаційних технологій, за умови дотримання вимог щодо її конфіденційності; 7) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
У частині третій статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант на письмову вимогу митного органу зобов`язаний протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Згідно з частиною четвертою та п`ятою статті 53 МК України у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Забороняється вимагати від декларанта будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. 
Із наведених положень слідує, що митний орган має повноваження здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом. Зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товару, порівнянням рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товару, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митному органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товару. При цьому лише виявлення одного або декількох з фактів, зазначених у частині третій статті 53 МК України (подані документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари), є підставою для витребування додаткових документів, перелік яких наведений у цій нормі. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товару, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товару, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товару; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товару; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товару, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Отож наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.
Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Наведені норми зобов`язують митницю зазначати конкретні обставини, які викликали сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовiрностi.
Разом з тим, у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина сьома статті 54 МК України).
Згідно з частиною першою статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Відповідно до частини другої статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).
У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.
З матеріалів справи cлідує, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом за ціною договору (контракту) декларант позивача для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару подав до митного органу ряд документів та застосував перший метод визначення митної вартості за ціною договору.
Для підтвердження заявленої митної вартості товару до митної декларації № 26UA305160001270U1 за ціною контракту разом з митною декларацією було подано контракт № 0514-24 ХК, рахунок-проформа (Proforma invoice) LLCCG3/26 від 16 січня 2026 року, рахунок фактура (Invoice) LLCCG8/26 від 23 січня 2026 року, міжнародна товарно - транспортна накладна (СМR) 954419, платіжна інструкція № 4 від 19 січня 2026 року про сплату ціни товару, довідка перевізника № 1 від 23 січня 2026 року. 
Наданий декларантом контракт № 0514-24 ХК містить відомості про предмет та умови поставки, умови оплати, строк дії контракту та основні зобов`язання продавця та покупця, (а.с. 11-14).
Зокрема, пунктом 1.2 сторони Контракту № 0514-24 ХК від 08 липня 2024 року узгодили, що найменування, кількість, загальна ціна та ціна за одиницю товару вказуються в накладних на кожну окрему партію товару, які є невід`ємною частиною цього договору. 
Ціна партії електрогенераторних установок у кількості 4 штуки склала 25000,00 Євро та зафіксована у рахунку-проформі (Proforma invoice) LLCCG3/26 від 16 січня 2026 року, рахунку-фактурі (Invoice) LLCCG8/26 від 23 січня 2026 року до Контракту № 0514-24 ХК від 08 липня 2024 року. 
Пунктом 3.1 сторони Контракту № 0514-24 ХК від 08 липня 2024 року узгодили, що товар поставляється на умовах 100% передоплати. 
Платіжною інструкцією в іноземній валюті № 4 від 19 січня 2026 року Товариство з обмеженою відповідальністю «АМВ ТЕХНІКА» сплатило 25 000,00 Євро компанії CONTANTI GENERATORS SH.P.K по Контракту № 0514-24 ХК від 08 08 липня 2024 року та рахунку LLCCG3/26 від 16 січня 2026 року за дизельні генератори. 
Пунктом 4.1 сторони Контракту № 0514-24 ХК від 08 липня 2024 року узгодили, що постачання товару здійснюється на умовах Інкотермс EXW Fushe Kosovo, Kosovo. 
Відповідно до пункту 4.5 Контракту право власності переходить до Покупця після завантаження товару на території складу продавця та підписання представником перевізника супровідних транспортних документів (CMR). 
Для перевезення товару була складена міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № 954419 у якій зазначено, що місцем завантаження вантажу є Fushe Kosove/ХК (графа 4 CMR). 
Згідно з довідкою № 1 від 23 січня 2026 року, яка видана перевізником ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), вартість перевезення вантажу автомобілем VOLVO АО0108EX/АО5488XF за маршрутом м. Косово (Косово) м. Мукачево (Україна) – складає 80 832,00 грн, (а.с. 48).
Декларантом, фізичною особою-підприємцем ОСОБА_2 була подана до Закарпатської митниці митна декларація 26UA305160001270U1 від 26 січня 2026 року, якою було задекларовано для митного оформлення товар який ввозиться на митну територію України, а саме Генератори дизельні WIRMAN куплені товариством у компанії CONTANTI GENERATORS SH.P.K по Контракту № 0514-24 ХК від 08 липня 2024 року, (а.с. 46-47). 
У митній декларації позивачем самостійно визначено митну вартість товару за основним методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).
При цьому суд критично оцінює доводи Митниці про те, що оскільки згідно з довідкою про транспортні витрати від 23 січня 2026 року № 1 місце відправки товару зазначено м. Косово, то це суперечить умовам контракту, оскільки контракту постачання товару здійснюється на умовах EXW Fushe Kosovo. Згідно міжнародної товарно-транспортної накладної (CMR) № 954419 місцем завантаження товару є Fushe Kosova/ХК (графа 4 CMR), що відповідає умовам Контракту. Згідно з цією ж CMR № 954419 місцем відправника вказано Fushe Kosove, що відповідає місцю знаходження компанії нерезидента згідно Контракту: Republica e Kosoves, Fushe Kosove, та даним інвойсів.
В ході розгляду справи суд не встановив у документах, які подані декларантом до митного оформлення ознак підробки документів чи відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 
Щодо доводів представника відповідача, що розрахунковий банківський рахунок продавця в інвойсі відрізняється від номера рахунку в інвойсі-проформі та платіжній інструкції № 4 від 19.01.2026, то суд вказує, що такий рахунок проадвця за платіжною інструкцією № 4 співпадає за контрактом та інвойсом, хоча різниться із проформою- інвойсом. При цьому, суд виходить із того, що проформа -інвойс свідчить тільки про намір та ціна, кількість або асортимент товарів можуть бути не остаточними та можуть змінюватися після узгодження. 
Тому, така розбіжність не могла свідчити про необхідність більш поглибленої перевірки даної зовнішньоекономічної операції.
Натомість суд дійшов висновку, що подані митному органу декларантом позивача документи, які подавалися разом із митною декларацією, достатньо підтверджують складові митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, про що зазначено вище, а сумніви митного органу щодо заявленої митної вартості є безпідставними. 
На думку законодавця, сумніви є тільки тоді обґрунтованими, якщо документи містять розбіжності чи наявні ознаки підробки; не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митний орган необґрунтовано в оскаржуваних рішеннях вказує про ненадання документів, що підтверджують митну вартість товару.
Також, суд відхиляє доводи відповідача з приводу того, що ціни на імпортований товар, є нижчими від цін за аналогічні товари, розмитнення яких вже проводилося, оскільки такі обставини не є достатньою підставою для підвищення митної вартості товарів відповідно до вимог МК України, так як такі відомості мають допоміжний інформаційний характер, а отже, не можуть бути підставою для коригування митної вартості товарів.
Наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.
Верховний Суд неодноразово наголошував, що відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень. В основу такого підходу лягли висновки про те, що торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо).
Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування методу визначення митної вартості товару, обраного декларантом, і не може бути підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за методом визначеним в декларації митної вартості.
Суд також зазначає, що решта доводів позовної заяви не мають визначального впливу на правильне вирішення судом позовних вимог у спірних правовідносинах. 
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 р. у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають до задоволення.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС Українипри задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивач при поданні адміністративного позову сплатив судовий збір у розмірі 2 662,40 грн, що підтверджується платіжною інструкцією від 25 лютого 2026 року № 4644, (а.с. 8).
Таким чином, вказана сума судових витрат підлягає стягненню на користь позивача.
Керуючись статтями 9, 14, 90, 139, 242-246, 255 КАС України, суд –
У Х В А Л И В:
1. Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «АМВ ТЕХНІКА», в особі уповноваженого представника Борсенко Олександра Вікторовича до Закарпатської митниці про визнання протиправним та скасування рішення, картки відмови у прийнятті митної декларації - задовольнити повністю.
2. Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Закарпатської митниці №UA305000/2026/000008/2 від 26 січня 2026 року.
3. Визнати протиправною та скасувати картку відмови Закарпатської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA305160/2026/000019 від 26 січня 2026 року.
4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АМВ ТЕХНІКА» (89600, Закарпатська обл., м. Мукачево, вул. Масарика Томаша, буд. 54, код ЄДРПОУ 41390321) за рахунок бюджетних асигнувань Закарпатської митниці (88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, вул. Собранецька, 20, код ЄДРПОУ 43985560) судові витрати у вигляду сплаченого судового збору в розмірі 2 662,40 грн (дві тисячі шістсот шістдесят дві гривні 40 коп.).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя	Т.В.Скраль