Справа №638/23457/24
Провадження № 2/638/958/26
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 березня 2026 року          м.Харків
Шевченківський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Агапова Р.О.,
за участю секретаря Суслової К.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду міста Харкова цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

ВСТАНОВИВ:
Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» звернулось до Дзержинського районного суду м. Харкова із позовом до ОСОБА_1 , в якому просило стягнути з відповідача заборгованість померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 у сумі 399 329,82грн. за кредитним договором б/н від 31.07.2018

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що ОСОБА_2 14.06.2018 звернувся до банку з метою отримання банківських послуг, у зв`язку з чим підписав анкету-заяву та приєднався до умов та прави надання банківських послуг в тій редакції, яка діяла на дату підписання анкети.
На підставі вказаної заяви відповідачу відкрито картковий рахунок та видано кредитну картку, на яку встановлено початковий кредитний ліміт. 
Відповідач користувався кредитним лімітом, відповідно до виписки по рахунку вчиняв операції, таким чином є власником рахунку та держателем платіжного інструменту для здійснення операцій за рахунком.
Вказує, що банк взяті на себе зобов`язання виконав у повному обсязі, проте, ОСОБА_2 порушив зобов`язання за кредитним договором, у зв`язку з чим у останньої утворилась заборгованість.
10/03/2023 ОСОБА_2 . Спадкоємцем, який постійно проживав разом із спадкодавцем н час відкриття спадщини є ОСОБА_1 .
Позивач вказує, що оскільки відповідач прийняла спадщину в силу ч.3 ст.1268 ЦК України, так як не відмовилась від спадщини у передбачені законодавством строки.
Банк вказує, що станом на дату смерті заборгованість позичальник складала 399 329,82грн. боргу за тілом кредиту.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від  19 грудня 2024 року відкрито провадження у справі та призначено судовий розгляд.

Тією ж ухвалою витребувано від Сьомої Харківської державної нотаріальної контори інформацію зі спадкового реєстру щодо заведення спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 .

Законом України «Про внесення змін до Закону України "Про судоустрій і статус суддів" щодо зміни найменувань місцевих загальних судів» № 4273-IXвід 26.02.2025, який набрав чинності 25.04.2025, змінено найменування місцевих загальних судів, зокрема Дзержинський районний суд м. Харкова змінено на Шевченківський районний суд м. Харкова. Зміна найменування місцевого загального суду не призвела до його реорганізації чи ліквідації або утворення нового суду.

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Харкова від  26 травня 2025 року задоволено клопотання позивача та витребувано від Департаменту реєстрації Харківської міської ради, компетенція якого територіально поширюється на адресу останнього місця реєстрації проживання померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 позичальника ОСОБА_2 : довідку про склад сім`ї та реєстрацію осіб за адресою: АДРЕСА_1 станом на дату смерті померлого: ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Шевченківського районного суду міста Харкова від  21 листопада 2025 року задоволено клопотання позивача та витребувано від Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори інформацію зі спадкового реєстру щодо заведення спадкової справи після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 , у разі заведення спадкової справи завірені належним чином копії матеріалів спадкової справи про всіх спадкоємців, про чинні заповіти, відмову від прийняття спадщини, усунення від спадщини, відомості про видані та отримані свідоцтва про право на спадщину після смерті вказаної особи, копії заяв осіб, які звернулися до нотаріуса про прийняття спадщини або про відмову від прийняття спадщини.

10.12.2025 від Сьомої Харківської міської державної нотаріальної контори на виконання ухвали суду надійшла належним чином завірена копія спадкової справи №408/2023 після гр. ОСОБА_2 .

Представник позивача у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі, проти заочного розгляду справи не заперечував.
Відповідач у судове засідання не з`явилася, повідомлена належним чином, причини неявки не вказала.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, на підставі наявних у справі письмових доказів.

Суд, перевіривши матеріали справи, приходить до наступного.
31.07.2018 року ОСОБА_2 підписав заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг у ПриватБанку.
Згідно довідки АТ КБ «Приватбанк» про зміну умов кредитування ОСОБА_2 18.06.2019 встановлено кредитний ліміт у розмірі 400 000,00грн.
Банком зобов`язання за договором виконані належним чином, що підтверджується випискою за договором б/н за період з 22.07.2009 по 23.10.2024. 
Разом з тим, ОСОБА_2 свої зобов`язання за вказаним кредитним договором належним чином не виконував протягом тривалого часу, не здійснював відповідні платежі щодо погашення кредиту, внаслідок чого у останнього перед позивачем утворилася прострочена заборгованість у сумі 399 329,82грн, що підтверджується розрахунком заборгованості станом на ІНФОРМАЦІЯ_4 .
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 11.03.2023.

Згідно довідки з Реєстру територіальної громади міста Харкова від 14.05.2024 про осіб, місце проживання/перебування яких зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 , станом на 10.03.2023 за вказаною адресою зареєстровані ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 .

27.11.2024 банком на адресу ОСОБА_2 надіслана претензія кредитора.

Також, 27.11.2024 банком на адресу відповідача надіслано лист-претензію щодо сплати заборгованості у розмірі 399 329,82грн.

Згідно інформації зі спадкової справи №408/2023 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 , заведеної на підставі претензії кредитора АТ КБ «Приватбанк», заяв від спадкоємців про прийняття або про відмову від спадщини не надходило. Свідоцтва про право н спадщину не видавалися.

Статтею 1218 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).
Згідно ч. 1 ст. 1281 ЦК України (в редакції, чинній на час відкриття спадщини) спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги, та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб.
Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги (ч. 2 ст. 1281 ЦК України, в редакції, чинній на час відкриття спадщини).
Відповідно до частини 3 вказаної вище статті якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.
Статтею 1282 ЦК України встановлено, що спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
У разі смерті фізичної особи, боржника за зобов`язанням у правовідносинах, що допускають правонаступництво у порядку спадкування, обов`язки померлої особи (боржника) за загальним правилом переходять до іншої особи її спадкоємця, тобто відбувається передбачена законом заміна боржника у зобов`язанні, який несе відповідальність у межах вартості майна, одержаного у спадщину.
Таким чином, правовідносини, що виникли між банком та боржником (який помер), після його смерті трансформуються у зобов`язальні правовідносини, що виникли між кредитодавцем та спадкоємцями боржника і вирішуються у порядку положень статті 1282 ЦК України.
При вирішенні спорів про стягнення заборгованості за вимогами кредитора до спадкоємців боржника, для правильного вирішення справи необхідно встановлювати такі обставини:
- чи пред`явлено вимогу кредитором спадкодавця до спадкоємців боржника у строки, визначені частинами другою та третьою статті 1282 ЦК України, оскільки у разі пропуску таких строків, на підставі частини четвертої статті 1281 ЦК України кредитор позбавляється права вимоги;
- коло спадкоємців, які прийняли спадщину;
- при дотриманні кредитором строків, визначених статтею 1282 ЦК України, та правильному визначенні кола спадкоємців, які залучені до участі у справі як відповідачі, встановити дійсний розмір вимог кредитора (перевіряє розрахунок заборгованості станом на день смерті боржника, який є днем відкриття спадщини);
- при доведеності та обґрунтованості вимог кредитора боржника, встановити обсяг спадкового майна та його вартість, визначивши тим самим межі відповідальності спадкоємця (спадкоємців) за боргами спадкодавця відповідно до частини першої статті 1282 ЦК України.
Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18 вересня 2019 року у справі №640/6274/16-ц (№61-25487св18).

Частиною 3 статті 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина 1 статті 1270 ЦК України).

Згідно ч.1 ст.1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.

Разом з тим, при вирішенні спору про стягнення із спадкоємців коштів для задоволення вимог кредитора встановленню підлягають обставини, пов`язані з колом спадкоємців, належністю спадкодавцю будь-якого рухомого чи нерухомого майна, його вартістю та дотриманням кредитором визначеного строку пред`явлення вимоги до спадкоємців боржника.
Зазначене узгоджується з правовим висновком, викладеним Верховним Судом у постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 332/2936/16-ц (провадження № 61-9193св18) та постанові від 10 жовтня 2019 року № 306/486/17 (провадження № 61-34520св18).
Суд зазначає, що ПАТ КБ «ПриватБанк» не надало доказів на підтвердження належності спадкодавцю за життя будь якого майна, обсягу та вартості спадкового майна, а також того, що єдиним спадкоємцем всього майна є саме відповідач.
Таким чином, незважаючи на проживання із ОСОБА_2 , і відсутності відмови від спадщини, відповідач не отримувала він нього майно у спадщину і як наслідок не набуло обов`язку задовольняти вимоги кредитора.
Аналогічний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 28 листопада 2018 року у справі № 332/2936/16-ц.

Згідно з ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на відповідача.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7,12,19,81,133,141,264,265 ЦПК України, суд-

ВИРІШИВ:
У задоволенні позову Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором – відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
До визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів) рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до або через Харківський апеляційний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання ) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя           Р.О. Агапов