Справа № 750/13385/25 	Головуючий у 1 інстанції Сапон А. В. 	
Провадження № 33/4823/86/26 	  	
Категорія - ст. 173 КУпАП 	  	

П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 лютого 2026 року 	місто Чернігів	

Чернігівський апеляційний суд в складі:

Головуючого – судді Салая Г.А.,
особи, яка притягається до адміністративної відповідальності – ОСОБА_1 ,
захисника – Карети О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Чернігові апеляційну скаргу захисника Карети О.О. в інтересах особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , на постанову Деснянського районного суду м. Чернігова від 13 листопада 2025 року, 

у с т а н о в и в :

Цією постановою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 ,

притягнутий до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП та на нього накладено стягнення у виді штрафу у розмірі 119 грн.

Стягнуто із ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в сумі 605 грн 60 коп.

Місцевим судом установлено, що 12.09.2025 року о 13:00 год ОСОБА_1 по вул. М. Небаби, 102 в м. Чернігові виражався нецензурною лайкою в громадському місці, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, тобто вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В апеляційній скарзі захисник Карета О.О. просить поновити строк на апеляційне оскарження постанови суду, скасувати постанову суду стосовно ОСОБА_1 та закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. 
Вказує на порушення судом вимог ч. 2 ст. 268 КУпАП, адже розгляд справи проведено без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та за відсутності належного повідомлення, що призвело до позбавлення його права на захист та безпідставного накладення стягнення на особу, яка є пенсіонером, особою з інвалідністю 2 групи. Вказує на безпідставному стягненні із ОСОБА_1 судового збору згідно вимог п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України “Про судовий збір”. Вважає, що в даному випадку не доведена вина ОСОБА_1 у вчиненні проступку, а також факт існування зазначених у протоколі обставин.
Щодо пропущеного строку на апеляційне оскарження постанови суду зазначає, що ОСОБА_1 не був повідомлений про розгляд справи, а постанову отримав лише 03.12.2025. Зазначає, що судом оскаржувана постанова була направлена ОСОБА_1 лише 18.11.2025.

В судовому засіданні ОСОБА_1 та його захисник підтримали вимоги апеляційної скарги та просили їх задовольнити. 

Дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, суд вважає, що подана апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до ч. 7 ст. 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги.
Відповідно до ст. ст. 245, 251, 252, 280, 283 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.
З матеріалів провадження вбачається, що місцевий суд при розгляді провадженні вказаних вимог закону не дотримався.

Так, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 263894 від 18.09.2025, 12.09.2025 року о 13:00 год ОСОБА_1 по вул. М. Небаби, 102 в м. Чернігові виражався нецензурною лайкою в громадському місці, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, тобто вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, який він власноруч підписав. (а.с. 3),

Крім того, до матеріалів справи долучено протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 14.09.2025 (а.с. 4), письмові пояснення ОСОБА_2 від 18.09.2025 (а.с. 7), письмові пояснення ОСОБА_1 (а.с. 9). 

Апеляційний суд вважає, що розглядаючи справу, суд першої інстанції належним чином не установив чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тобто однобічно розглянув справу, без з`ясування фактичних обставин, що мають істотне значення для її розгляду, та не звернувши уваги на те, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше, як на підставах і в порядку, встановлених законом, з огляду на таке.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Об`єктивною ознакою об`єктивної сторони дрібного хуліганства є місце його вчинення, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також переходи, стадіони.

Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки правопорушника. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

При розгляді адміністративних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушила особа своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

На обґрунтування вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, матеріали справи містять пояснення ОСОБА_3 , на підставі яких складено протокол про адміністративне правопорушення від 18.09.2025 року. (а.с. 6-7).

Із письмових пояснень ОСОБА_3 від 18.09.2025 вбачається, що із сусідом у неї виникли неприязні відносини, він постійно вчиняє з нею сварки, виражається в її бік нецензурною лайкою, з якої причини він поводиться з нею агресивно їй невідомо. Останній факт, коли ОСОБА_1 вчинив з нею сварку та виражався нецензурною лайкою відбувся 12.09.2025 близько 13:00 години біля будинку №102 по вул. М. Небаби м. Чернігова.

З метою об`єктивності розгляду справи апеляційним судом було викликано ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , яка за викликом до суду не з`явилася.
У засіданні апеляційного суду ОСОБА_1 пояснив, що із сусідкою виникли у нього неприязні стосунки у зв`язку з тим, що у неї біля квартири установлена камера відео спостереження, яка направлена також і на його квартиру. Він неодноразово робив їй зауваження та просив зняти незаконно встановлену, з його точки зору, відекамеру.
Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
В даному випадку, апеляційний суд звертає увагу, що у протоколі про адміністративне правопорушення від 18.09.2025 року фактично не розкрита об`єктивна сторона правопорушення, зокрема у ньому не установлено факту порушення громадського порядку та спокою громадян (дрібне хуліганство), хоча це прямо випливає з диспозиції ст.173 КУпАП.
Справа про адміністративне правопорушення вирішується судом виключно в межах протоколу про адміністративне правопорушення. З урахуванням того, що протокол про адміністративне правопорушення є документом, який офіційно засвідчує факт вчинення особою неправомірних дій і є одним із джерел доказів та підставою подальшого провадження у справі, апеляційний суд вважає, що складений стосовно ОСОБА_1 протокол не може бути визнаний належним та достатнім доказом наявності в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.
Сам лише факт наявності між учасниками справи конфліктної ситуації, особистих образ, не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства, в розумінні вимог ст.173 КУпАП.
Будь-яких інших доказів на підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченогост.173 КУпАП, за обставин викладених у протоколі, матеріали справи про адміністративне правопорушення, не містять.
Як вже зазначалось, із суб`єктивної сторони правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.
Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення, є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. Тобто, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.
Таким чином, для юридичної оцінки діяння за ст. 173 КУпАП обов`язковим є поєднання ознак об`єктивної сторони цього правопорушення у виді порушення громадського порядку і суб`єктивної сторони, зокрема, мотиву явної неповаги до суспільства.
Також апеляційний суд звертає увагу, що законодавцем чітко визначено поняття «дрібного хуліганства», що включає в себе «нецензурну лайку в громадських місцях», «образливе чіпляння до громадян», а також «інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян». Вказані поняття не є тотожними.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначенихстаттею 255 цього Кодексу.
Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі, за відсутності будь-яких інших доказів також не є беззаперечним доказом вини особи, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», оскільки не випливає зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків.
Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на підтвердження вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення.
Отже, обставини, наведені у протоколі про адміністративне правопорушення, суб`єктом, який його склав, повинні підтверджуватись іншими зібраними цим суб`єктом доказами.
Інші доводи апеляційної скарги захисника суд апеляційної інстанції вважає такими, що не підлягають задоволенню з тих підстав, що суд дійшов висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 з інших підстав, які зазначені вище.
Відповідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
За таких обставинах, відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст.247, п. 2 ч. 8 ст.294 КУпАП, постанова суду підлягає скасуванню, провадження по адміністративній справі стосовно ОСОБА_1 закриттю у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченогост. 173 КУпАП.

З метою доступу до правосуддя вважаю за необхідне поновити захиснику Кареті О.О. строк на апеляційне оскарження постанови Деснянського районного суду м. Чернігова від 13 листопада 2025 року. 

На підставі викладеного, керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, апеляційний суд,  

П О С Т А Н О В И В :

Поновити захиснику Кареті О.О. строк на апеляційне оскарження постанови Деснянського районного суду м. Чернігова від 13 листопада 2025 року. 
Задовольнити апеляційну скаргу захисника Карети О.О. в інтересах особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ..
Постанову Деснянського районного суду м. Чернігова від 13 листопада 2025 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП – скасувати, а провадження у справі закрити у зв`язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова є остаточною і подальшому оскарженню не підлягає.  

Суддя	Г. А. Салай