Провадження № 2/641/1400/2026 	Справа № 641/176/26 	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
20 квітня 2026 року         м. Харків

Слобідський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого судді Кожихової Г.В.,
за участю секретаря судового засідання Кузьменко О.М.,
позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача Некрасова О.В.,
третьої особи ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Троян Яна Миколаївна, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

ВСТАНОВИВ:
Стислий зміст позовних вимог та їх обґрунтування
12.01.2026 представник позивача ОСОБА_1 – адвокат Некрасов Олег Васильович, через підсистему "Електронний суд" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, звернувся до суду з позовом до Харківської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Троян Яна Миколаївна, ОСОБА_2 , в якому просить визначити позивачу ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці, який обчислюється з дня, наступного за днем набрання судового рішення законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ОСОБА_1 пропустив встановлений законом шестимісячний строк для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після загибелі його сина військовослужбовця, який загинув під час виконання бойового завдання у місті Бахмут Донецької області. Після смерті сина відкрилася спадщина, до складу якої входить частка у двокімнатній квартирі АДРЕСА_1 . Зазначена квартира була набута на підставі договору купівлі-продажу від 15 липня 2001 року. Посилається на те, що шестимісячний строк для прийняття спадщини починається з дати смерті спадкодавця (15 січня 2023 року) і тривав протягом шести місяців, тобто до 15 липня 2023 року включно. Саме протягом цього періоду необхідно було звернутися до нотаріуса для оформлення права на спадщину, але в цей час позивач не зміг це зробити, оскільки перебував у шоковому стані, мав серйозні проблеми зі здоров`ям та переживав тяжку моральну втрату. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є: загибель сина під час збройної агресії проти України, що стала для позивача надзвичайною трагедією та спричинила глибокий психоемоційний шок; похилий вік позивача (1954 року народження), через що після смерті сина його фізичний та психологічний стан істотно погіршився; у період, коли необхідно було звернутися до нотаріуса, позивач перебував у стані тривалого морального потрясіння та пригніченості і не міг належним чином усвідомлювати та реалізовувати свої цивільні права. Додатково просив врахувати, що у відповідний період місто Харків відповідно до рішень Кабінету Міністрів України було віднесене до територій, на яких ведуться бойові дії, що додатково ускладнювало можливість своєчасного звернення позивача до нотаріуса та реалізації ним своїх цивільних прав. 
Виклад позиції відповідача та третьої особи
Харківська міська рада правом подання відзиву на позовну заяву не скористалася.
Третя особа - ОСОБА_2 надала пояснення, в яких зазначила, що підтримує доводи позовної заяви.
Третя особа - приватний нотаріус Троян Яна Миколаївна надала заяву, в якій просила розгляд справи проводити без її участі, проти задоволення позовних вимог не заперечує. 

Процесуальні дії у справі
Ухвалою суду від 16.01.2026 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.
Ухвалою суду від 10.03.2026 закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті на 15 квітня 2026 року.
Представник позивача Некрасов О.В. в судовому засіданні підтримав вимоги позовної заяви, наголосив на тому, що Харківська міська рада не скористалася правом подання відзиву на позовну заяву, ОСОБА_2 не заперечує проти задоволення вимог позову. Просив врахувати, шо на підтвердження поганого стану здоров`я позивача надані відповідні медичні документи.
Представник відповідача Харківської міської ради у судове засідання не з`явився. Про дату, час і місце судових засідань повідомлявся своєчасно та належним чином. Представник відповідача Харківської міської ради не використав наданого законом права на безпосередню участь у судовому засіданні та не з`явився у судове засідання без повідомлення причин, заяв про відкладення судового засідання чи розгляд справи у відсутність до суду не надходило.
Третя особа ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримала вимоги позовної заяви.
Третя особа приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Троян Я.М. у судове засідання не з`явилася, просила проводити судові засідання без її участі.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин
Згідно свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 , дата видачі 10.10.1978, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є батьками ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис про народження НОМЕР_2 (а.с. 6).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 25 січня 2023 року, актовий запис № 160, місце смерті місто Бахмут Донецької області (а.с. 5). 
За особливі заслуги перед Україною ОСОБА_3 був посмертно нагороджений орденом «Мужності» III ступеня згідно Указу Президента України від 19.06.2023 № 338 (а.с. 7).
Згідно договору купівлі - продажу квартири від 15.11.2001 ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 купили в рівних частках квартиру АДРЕСА_2 . 
30.07.2025 ОСОБА_1 звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Троян Яни Миколаївни з метою прийняття спадщини після померлого сина, подавши заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого.
За результатами звернення позивачу було повідомлено про пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини, у зв`язку з чим відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, що підтверджується постановою нотаріуса від 30.07.2025 № 56/02-31 (а.с. 14-15). З відповіді приватного нотаріуса вбачається, що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини та йому роз`яснено про звернення до суду за встановленням додаткового строку для прийняття спадщини.
Спірні правовідносини виникли з приводу необхідності визначення додаткового строку позивачу для прийняття ним спадщини після смерті його сина, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Підставами для визнання поважними причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини позивач обгрунтовує перебуванням у важкому депресивному стані через загибель сина під час збройної агресії проти України, похилий вік позивача (1954 року народження), а також незадовільний стан здоров`я.

Застосування норм права, оцінка доказів та мотиви ухваленого рішення
Відповідно до статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
Таким чином, за загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Стаття 1258 ЦК України визначає, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.
За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до статті 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.
Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Пропуск такого строку позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріальну контору, який пропущено з поважних причин, і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Верховний Суд в постанові від 20 жовтня 2021 року у справі № 405/7111/19-ц (провадження № 61-10591св21) виклав правовий висновок, згідно якого при оцінці наявності поважних причин для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, суди повинні розмежовувати два періоди та оцінювати наявність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізацією особою права на прийняття спадщини. Перший період - період визначений законом для прийняття спадщини (6 місяців від дня відкриття спадщини), а другий період - від дня закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду із позовом при визначенні додаткового строку для прийняття спадщини.
Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Враховуючи викладене, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку, з урахуванням конкретних фактичних обставин справи, можуть визнаватись, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України, тощо.
Вирішуючи питання про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини суд ураховує таке.
24 лютого 2022 року із 05 години 30 хвилин на підставі Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан, строк дії якого неодноразово продовжувався і діє станом на дату ухвалення рішення.
Законом України від 03 березня 2022 року № 2105-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про загальну мобілізацію» затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 65/2022 «Про загальну мобілізацію», яким оголошено проведення загальної мобілізації, яка триває станом на дату ухвалення рішення.
Отже, станом на дату виникнення спірних правовідносин на території України діяв правовий режим особливого періоду.
Згідно із статтею 1 Закону України від 25 березня 1992 року № 2232-ХІІ «Про військовий обов`язок і військову службу» захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України.
З долучених до матеріалів справи документів вбачається, що смерть спадкодавця (сина позивача) настала під час виконання ним військового обов`язку із захисту територіальної цілісності та незалежності України в зоні бойових дій у місті Бахмут Донецької області. За особливі заслуги перед Україною ОСОБА_3 був посмертно нагороджений орденом «Мужності» III ступеня згідно Указу Президента України від 19.06.2023 № 338 (а.с. 7).
Отже, повідомлені позивачем обставини про те, що загибель сина під час збройної агресії проти України стала для позивача надзвичайною трагедією та спричинила глибокий психоемоційний шок, суд ураховує як поважні причини пропуску строку в поєднанні з похилим віком позивача (26.06.1954 року народження), а також наявністю тривалої хвороби позивача, зокрема останній потребує постійного лікування з приводу постановленого діагнозу "глаукома; катаракта ока", що підтверджується наявною в матеріалах справи медичною документацією.
Важливим під час вирішення питання про надання особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини також є факт прийняття/неприйняття спадщини іншими спадкоємцями за законом, оскільки в такому разі може відбутися втручання у право власності інших осіб, порушення принципу правової визначеності стосовно особи, яка добросовісно реалізувала власні цивільні права. Наведене зумовлює потребу в дотриманні принципу «пропорційності» втручання у права спадкоємців, які прийняли спадщину.
Принцип пропорційності тісно пов`язаний з принципом правовладдя (верховенства права): принцип правовладдя є фундаментом, на якому базується принцип пропорційності, натомість принцип пропорційності є умовою реалізації принципу правовладдя і водночас його неодмінним наслідком. Судова практика Європейського суду з прав людини розглядає принцип пропорційності як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу пропорційності передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде порушенням статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, потрібно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж потрібно для реалізації поставленої мети.
У цьому аспекті потрібно також враховувати, що право на прийняття спадщини є суб`єктивним цивільним правом, зміст якого полягає в тому, що спадкоємцю надано альтернативу: прийняти спадщину або відмовитися від неї.
З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_2 (мати померлого ОСОБА_3 ) не заперечувала проти задоволення вимог позову. Харківська міська рада також не скористалася правом подання відзиву на позовну заяву.
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень статті 81 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, позов задовольнити і визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.
Що стосується додаткового строку, який може бути встановлений для подання позивачем заяви про прийняття спадщини, то суд дійшов висновку про можливість встановлення строку в два місяці з дня набрання рішенням законної сили, який суд вважає достатнім для подання відповідної заяви.
Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Розподіл судових витрат
Оскільки позов підлягає задоволенню, то відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути понесенні останнім судові витрати по справі в розмірі 1064,96 грн.
Керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 49, 141, 223, 263 - 265, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради, третя особа: приватний нотаріус Троян Яна Миколаївна, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю два місяці, який обчислюється з дня, наступного за днем набрання судового рішення законної сили. 
Стягнути з Харківської міської ради на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1064 (одна тисяча шістдесят чотири) грн 96 (дев`яносто шість) копійок.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.
Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення даного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Найменування сторін:
Позивач: ОСОБА_1 , адреса; АДРЕСА_3 
Відповідач: Харківська міська рада, м. Харків, пл. Конституції, 7, код ЄДРПОУ 04059243.
Треті особи: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Троян Яна Миколаївна, адреса; АДРЕСА_4 
ОСОБА_2 , адреса; АДРЕСА_5 
Повний текст рішення складено та проголошено 20.04.2026.

Суддя Г.В.Кожихова