КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 квітня 2026 року м. Київ №320/17917/23
Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ТОВ" Нафтогаз Тепло" до Антимонопольного комітету України, треті особи: ТОВ "Компанія "ВІП-ОЙЛ", фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення,
в с т а н о в и в:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Нафтогаз тепло» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Антимонопольного комітету України, в якому позивач просив суд визнати протиправним та скасувати рішення постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 18.04.2023 № 5003-р/пк-пз.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя Шевченко А.В.) відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання (у письмовому провадженні).
Згідно із частиною першою статті 35 Кодексу адміністративного судочинства України, справа, розгляд якої розпочато одним суддею, повинна бути розглянута цим самим суддею, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи. 
У силу вимог частини дев`ятої статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України, невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом.
На підставі розпорядження керівника апарату Київського окружного адміністративного суду було проведено повторний автоматизований розподіл вказаної справи з підстав, зазначених у ньому.
Внаслідок автоматизованого розподілу матеріали справи були передані для розгляду судді Лисенко В.І. 
У разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом (частина друга статті 35 Кодексу адміністративного судочинства України).
Ухвалою суду справу прийнято до провадження судді Лисенко В.І. та вирішено здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Позов обґрунтований тим, що рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України від 18.04.2023 № 5003-р/пк-пз є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки прийняте з порушенням норм матеріального права та без урахування фактичних обставин справи. Позивач зазначає, що висновок Колегії про невідповідність тендерної пропозиції переможця вимогам тендерної документації не відповідає дійсності, оскільки у складі пропозиції ФОП ОСОБА_1 були надані документи, які підтверджують відповідність технічним, якісним та кількісним характеристикам предмета закупівлі. Також позивач вказує, що технічні характеристики товару були викладені у стверджувальній формі у документі «Технічні вимоги», що повністю відповідає вимогам тендерної документації. Крім того, позивач зазначає, що висновки відповідача щодо неналежного використання електронного підпису ФОП є безпідставними, оскільки законодавство, чинне на момент виникнення спірних правовідносин, не містило заборони на використання особистого КЕП фізичною особою-підприємцем. Позивач також вказує, що рішення АМКУ призводить до порушення його прав та законних інтересів, зокрема до необґрунтованого збільшення вартості закупівлі. 
Відповідач у відзиві зазначає, що рішення Колегії прийнято в межах наданих повноважень та відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі». Відповідач стверджує, що у складі тендерної пропозиції переможця відсутні належні підтвердження технічних характеристик товару саме у стверджувальній формі, як це передбачено тендерною документацією. Також відповідач зазначає, що частина документів була подана після кінцевого строку подання тендерних пропозицій, а тому не може вважатися складовою пропозиції. Крім того, відповідач вказує, що замовник неправомірно не відхилив тендерну пропозицію переможця, чим порушив вимоги законодавства у сфері публічних закупівель.
Позивач у відповіді на відзив заперечує доводи відповідача та зазначає, що останній не навів жодних належних нормативних обґрунтувань своїх тверджень. Позивач наголошує, що всі ідентифікаційні дані підписувача були наявні та підтверджені, а тому підстав для невизнання електронного підпису не існувало. Також позивач вказує, що використання стверджувальної форми у технічних вимогах фактично мало місце, а висновки відповідача ґрунтуються на формальному та вибірковому тлумаченні документів. Окрім цього, позивач зазначає про порушення відповідачем процесуальних норм, зокрема неналежне направлення відзиву іншим учасникам справи.
Треті особи не скористалися правом подачі письмових пояснень щодо предмету спору. 
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
14.03.2023 ТОВ «Нафтогаз Тепло» оприлюднило оголошення про проведення процедури закупівлі трансформаторної оливи Т-1500 з ідентифікатором UA-2023-03-14-005876-а. 
22.03.2023 відбулося розкриття тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі. 
05.04.2023 замовником оприлюднено повідомлення про намір укласти договір з переможцем — ФОП ОСОБА_1 
05.04.2023 ТОВ «Компанія «ВІП-ОЙЛ» подало вимогу щодо неправомірного визначення переможця. 
07.04.2023 замовник відмовив у задоволенні цієї вимоги. 
10.04.2023 ТОВ «Компанія «ВІП-ОЙЛ» подало скаргу до Антимонопольного комітету України. 
12.04.2023 рішенням № 4627-р/пк-пз скаргу прийнято до розгляду. 
14.04.2023 та 17.04.2023 позивач подав пояснення по суті скарги. 
18.04.2023 Колегія АМКУ прийняла рішення № 5003-р/пк-пз, яким зобов`язала позивача скасувати рішення про визначення переможця процедури закупівлі. 
Не погоджуючись із прийнятим рішенням органу оскарження, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом про його скасування.
Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, дослідивши надані позивачем та відповідачем докази, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до пунктів 8, 28, 29, 30 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин):
забезпечення тендерної пропозиції - надання забезпечення виконання зобов`язань учасника перед замовником, що виникли у зв`язку з поданням тендерної пропозиції, у вигляді такого забезпечення, як гарантія
тендер (торги) - здійснення конкурентного відбору учасників з метою визначення переможця торгів згідно з процедурами, установленими цим Законом (крім переговорної процедури закупівлі);
тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав;
тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Статтею 3 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Частиною третьою статті 7 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України. Антимонопольний комітет України та Рахункова палата здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України. Органи, уповноважені на здійснення контролю у сфері закупівель, не мають права втручатися у проведення процедур закупівель.
Згідно з частиною третьою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України.
Постійно діюча адміністративна колегія (колегії) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель діє у складі трьох державних уповноважених Антимонопольного комітету України. Голова постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України повинен мати вищу освіту.
Член постійно діючої адміністративної колегії (колегій), який є пов`язаною особою із суб`єктом оскарження або замовником, не може брати участі в розгляді та прийнятті рішень щодо такої скарги і повинен бути замінений на час розгляду і прийняття рішення щодо такої скарги іншим державним уповноваженим Антимонопольного комітету України, що визначається Головою Антимонопольного комітету України.
Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону України «Про Антимонопольний комітет України», якщо інше не встановлено цим Законом.
Абзацом першим частини першої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. Після розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб`єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.
Відповідно до абзацу 1 частини третьої статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі» електронна система закупівель повинна бути загальнодоступною та гарантувати недискримінацію, рівні права під час реєстрації всім заінтересованим особам та рівний доступ до інформації всім особам, обмін і збереження інформації та документів має відбуватися з гарантуванням непорушності даних про учасників і їхніх пропозицій під час проведення процедури закупівлі та їх конфіденційність до моменту розкриття тендерних пропозицій.
Відповідно до статті 20 Закону України «Про публічні закупівлі» відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.
Згідно з частинами першою, другою, абзацом 1 частини третьої статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.
Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).
Відповідно до статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.
Тендерна документація повинна містити:
1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій;
2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним;
3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля;
4) кількість товару та місце його поставки;
5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
7) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота);
9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ);
10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій;
11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції;
12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;
13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати);
16) прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.
Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.
Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.
Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
Частиною 1 статті 25 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.
У відповідності до пункту 4 частини 1 статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.
Відповідно до частини третьої статті 22 Закону тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Відповідно до пункту другого частини першої статті 31 Закону Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель, зокрема, якщо: тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Зазначена норма Закону є імперативною та не передбачає виключень. Відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі у разі наявності зазначених вище підстав є обов`язком Замовника.
Відповідно до пункту 24 Особливостей замовник самостійно та безоплатно через авторизований електронний майданчик оприлюднює в електронній системі закупівель оголошення про проведення відкритих торгів та тендерну документацію відповідно до Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економіки України від 11.06.2020 №1082, не пізніше ніж за сім днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій.
Згідно з пунктом 28 Особливостей тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» з урахуванням цих Особливостей.
Частиною першою статті 22 Закону передбачено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення процедури закупівлі в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення відповідних полів. При цьому тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Відповідно до частини другої статті 22 Закону у тендерній документації зазначаються, зокрема, необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі технічна специфікація, яка повинна містити опис предмета закупівлі, а за необхідності — плани, креслення, малюнки або інші відомості.
При цьому технічні та якісні характеристики предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, встановлених частиною четвертою статті 5 Закону, зокрема принципів недискримінації учасників та рівного ставлення до них.
Частиною третьою статті 22 Закону встановлено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, яку замовник вважає за необхідне включити до неї, за умови, що така інформація не суперечить законодавству.
Згідно зі статтею 23 Закону технічна специфікація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, включаючи їх технічні, функціональні та якісні характеристики. При цьому технічні специфікації можуть бути викладені у вигляді переліку експлуатаційних або функціональних вимог, за умови їх достатньої визначеності.
Також законом встановлено, що технічні специфікації не повинні містити посилань на конкретні торговельні марки, виробників чи інші ознаки, що обмежують конкуренцію, за винятком випадків, коли таке посилання є обґрунтованим і супроводжується виразом «або еквівалент».
Відповідно до статті 26 Закону тендерна пропозиція подається учасником в електронній формі через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм та завантаження документів, що підтверджують відповідність учасника встановленим вимогам.
Частиною дев`ятою статті 29 Закону передбачено, що після проведення оцінки тендерних пропозицій замовник розглядає найбільш економічно вигідну пропозицію на предмет її відповідності вимогам тендерної документації.
Отже, аналіз наведених норм свідчить, що замовник має право самостійно визначати зміст тендерної документації, у тому числі технічні вимоги до предмета закупівлі, однак такі вимоги повинні бути чіткими, об`єктивними, не дискримінаційними та підлягають застосуванню з урахуванням принципів публічних закупівель, визначених Законом.
Судом встановлено, що відповідно до пункту 1.7 розділу 1 тендерної документації тендерна пропозиція повинна бути викладена українською мовою, а у разі подання документів іншою мовою — учасник зобов`язаний надати їх переклад, при цьому відповідальність за достовірність перекладу покладається на учасника. 
Відповідно до пункту 3.1 розділу 3 документації пропозиція подається учасником в електронному вигляді через електронну систему закупівель із завантаженням, зокрема, документів, що містять інформацію про технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, включаючи технічну специфікацію, визначену у Додатку 2 до документації. 
Згідно з пунктом 3.7 розділу 3 документації технічні вимоги до предмета закупівлі викладені саме у Додатку 2, який є невід`ємною частиною тендерної документації. 
Як убачається з матеріалів справи, Додаток 2 містив чітку вимогу щодо способу підтвердження технічних, якісних та кількісних характеристик предмета закупівлі, а саме — викладення таких характеристик у стверджувальній формі. 
Разом з тим, судом встановлено, що у складі тендерної пропозиції переможця, поданої до кінцевого строку подання пропозицій — 22.03.2023, відсутній документ, яким належним чином підтверджено технічні, кількісні та якісні характеристики предмета закупівлі саме у спосіб, визначений тендерною документацією. 
Суд звертає увагу, що лише 31.03.2023, тобто після закінчення встановленого строку подання тендерних пропозицій, учасником було завантажено довідку-підтвердження, якою він підтверджує відповідність технічним вимогам. 
Відповідно до пункту 33 Особливостей тендерні пропозиції після закінчення кінцевого строку їх подання не приймаються електронною системою закупівель, а відтак документи, подані після такого строку, не можуть вважатися складовою тендерної пропозиції. 
Таким чином, суд дійшов висновку, що станом на момент завершення строку подання пропозицій у складі пропозиції переможця відсутній належний документ, який підтверджує відповідність технічним вимогам у встановлений документацією спосіб.
Суд також враховує положення пункту 40 Особливостей, відповідно до яких замовник має право вимагати усунення невідповідностей у документах, поданих учасником, однак такі положення не поширюються на випадки відсутності інформації або документів щодо технічних та якісних характеристик предмета закупівлі. 
Отже, відсутність у складі тендерної пропозиції належного підтвердження технічних характеристик не може бути усунена шляхом подання документів після закінчення строку подання пропозицій.
За таких обставин суд погоджується з висновками Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України про те, що тендерна пропозиція переможця не відповідала умовам технічної специфікації та вимогам тендерної документації.
Відповідно до підпункту 2 пункту 41 Особливостей замовник зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію у разі її невідповідності технічній специфікації та іншим вимогам документації.
Оскільки замовником цього зроблено не було, Колегія обґрунтовано зобов`язала його скасувати рішення про визначення переможця процедури закупівлі.
Таким чином, оскаржуване рішення Антимонопольного комітету України прийнято в межах повноважень, у спосіб та з дотриманням вимог законодавства, а доводи позивача не спростовують встановлених порушень.
Також, судом встановлено, що відповідно до пункту 3.1 розділу 3 тендерної документації тендерна пропозиція подається учасником в електронному вигляді через електронну систему закупівель із накладенням кваліфікованого або удосконаленого електронного підпису (КЕП/УЕП) на пропозицію в цілому або на кожен електронний документ окремо. 
При цьому тендерною документацією прямо передбачено, що під час перевірки електронного підпису повинні відображатися, зокрема, найменування учасника, посада, прізвище та ініціали особи, уповноваженої на підписання пропозиції, що свідчить про встановлення замовником вимоги щодо ідентифікації саме суб`єкта господарювання, а не виключно фізичної особи. 
Як убачається з матеріалів справи, у складі тендерної пропозиції учасника міститься електронний підпис, за результатами перевірки якого встановлено, що він належить фізичній особі — ОСОБА_1 , при цьому відомості про її посаду як уповноваженої особи суб`єкта господарювання відсутні. 
Таким чином, поданий електронний підпис не відповідає вимогам тендерної документації в частині можливості ідентифікації уповноваженої особи учасника саме як суб`єкта господарювання, що свідчить про наявність невідповідності у складі тендерної пропозиції.
Суд також враховує, що позивачем у позовній заяві наведено посилання на рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України від 30.04.2021 №9611-р/пк-пз, однак зазначене рішення прийняте за інших фактичних обставин та за відсутності у відповідній тендерній документації вимоги щодо обов`язкового відображення посади підписанта при перевірці електронного підпису. 
Відтак, суд дійшов висновку, що наведене рішення не є релевантним для вирішення даного спору та не може бути покладене в основу висновків суду.
Крім того, відповідно до частини шістнадцятої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» орган оскарження розглядає скаргу на підставі інформації, що міститься в електронній системі закупівель станом на момент подання скарги, що виключає можливість врахування обставин або документів, які не були доступні на відповідний момент. 
Суд звертає увагу, що відповідно до пункту 40 Особливостей у разі виявлення невідповідностей у документах тендерної пропозиції замовник зобов`язаний надати учаснику можливість їх усунути шляхом розміщення відповідного повідомлення в електронній системі закупівель. 
Згідно з частиною дев`ятою статті 26 Закону учасник має право протягом 24 годин з моменту розміщення такого повідомлення виправити виявлені невідповідності шляхом завантаження уточнених документів. 
Разом з тим, як встановлено судом, замовник, виявивши зазначені невідповідності у тендерній пропозиції учасника, не скористався передбаченим законодавством механізмом їх усунення та не надав учаснику можливість виправити такі невідповідності.
Відповідно до пункту 41 Особливостей замовник зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію, яка не відповідає умовам тендерної документації, із зазначенням відповідної аргументації. 
Отже, з урахуванням встановлених обставин суд погоджується з висновками Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України про наявність порушень з боку замовника, які полягали у невідхиленні тендерної пропозиції, що не відповідала вимогам документації.
Таким чином, оскаржуване рішення Антимонопольного комітету України є правомірним, прийнятим у межах наданих повноважень та з дотриманням вимог законодавства.
З огляду на викладене, доводи позивача не спростовують встановлених порушень, у зв`язку з чим підстав для задоволення позову суд не вбачає.
За таких обставин суд дійшов висновку, що доводи позивача не спростовують встановлених судом обставин та правомірності оскаржуваного рішення, у зв`язку з чим підстав для їх врахування не вбачається.
Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також письмові доводи сторін, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Питання розподілу судових витрат, відповідно до норм статті 139 КАС України, судом не вирішується з огляду на відмову у задоволенні позовних вимог.
Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
Відмовити у задоволенні адміністративного позову. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.