П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 березня 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/13705/25	

Головуючий в 1 інстанції: Хурса О.О. 
Місце та час укладення судового рішення «--:--», м. Одеса
Повний текст судового рішення складений 30.01.2026

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Крусяна А.В.,
суддів Дегтярьової С.В., Яковлєва О.В.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 30 січня 2026 року у справі за позовом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

02.05.2025 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про зобов`язання привести самочинно реконструйований майданчик (балкон) зі збільшенням геометричних розмірів за адресою: АДРЕСА_1 у первинний стан.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 19.05.2025 відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 11.12.2025 позов залишений без руху у зв`язку із пропуском тримісячного строку звернення до суду.
16.12.2025 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради подало до суду заяву у якій зазначило, що 18.02.2025 встановило обставину не виконання відповідачем припису від 05.11.2024, що і слугувало підставою для звернення із позовом до суду.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 30.01.2026 позов залишений без розгляду з підстав пропущення позивачем строку звернення до суду, встановленого ч.2 ст.122 КАС України.
Не погоджуючись з ухваленим у справі судовим рішенням, посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин справи та порушення норм процесуального права, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Апелянт посилається на помилкове визначення судом першої інстанції процесуального строку звернення із даним позовом до суду, що свідчить про безпідставне залишення позову без розгляду.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Частиною 1 ст.5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Проте, процесуальним законом передбачені певні обмеження такого права, зокрема, шляхом встановлення строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав.
Відповідно до ст.118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.
Частинами 1, 2 ст.122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
Статтею 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.
У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.
Тобто, законодавством визначено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю подає у тримісячний строк позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі про усунення порушень законодавства.
Як вбачається з матеріалів справи, приписом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 05.11.2024 зобов`язано ОСОБА_1 тримати в установленому законом право на виконання будівельних робіт зі збільшенням геометричних розмірів балкону за адресою: АДРЕСА_1 або привести самостійно реконструйований об`єкт до попереднього стану в термін до 05.01.2025.
Згідно ч.ч.3, 5 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Отже, перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом проведення позапланової перевірки. 
В свою чергу, актом позапланової перевірки від 18.02.2025 №000012 встановлено невиконання ОСОБА_1 вимог припису Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 05.11.2024.
Отже, тримісячний строк звернення до суду починає обчислюватися з 19.02.2025, а закінчується 19.05.2025, що свідчить про дотримання позивачем процесуального строку звернення до суду з даним позовом 02.05.2025 та помилковість висновку суду першої інстанції про залишення позову без розгляду.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що оскаржену ухвалу суду про повернення позову винесено без належних підстав з порушенням норм процесуального права, тому ухвала суду першої інстанції в порядку ст.320 КАС України підлягає скасуванню, з направленням матеріалів справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст.ст.311, 315, 320, 321, 322, 325, 328 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради задовольнити, ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 30 січня 2026 року про залишення позову без розгляду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення, та оскарженню не підлягає. 

Суддя-доповідач 		А.В. Крусян	
Судді	  	С.В. Дегтярьова   О.В. Яковлєв