У Х В А Л А
Іменем України
Справа № 285/1224/26 
провадження № 1-кс/0285/230/26
04 березня 2026 року   м. Звягель
Слідчий суддя Звягельського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
скаржника не прибув,
слідчого: не прибув
розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого Звягельського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

ВСТАНОВИВ:
03.03.2026 ОСОБА_3 звернувся до суду із зазначеною скаргою, у якій просить зобов`язати уповноважених осіб Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за його заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбаченого ст.ст. 185, 356 КК України.
В обґрунтування скарги зазначає, що 28.02.2026 він подала заяву про кримінальні правопорушення за ст.ст. 185, 356 КК України до Звягельського РВП ГУНП. 28.02.2026 його заява про злочин зареєстрована в журналі звернень ЄО № 3385. Однак станом на 03.03.2026 заява не зареєстрована в ЄРДР. Відомості викладені ним у заяві про вчинення злочину повинні були негайно, але не пізніше 24 год. після подання заяви бути внесені до ЄРДР. Тому він змушений звернутись до суду із зазначеною скаргою.
В судове засідання скаржник не прибув, подав заяву про розгляд скарги без його участі, вимоги скарги підтримав.
Прокурор, слідчий в судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, заяв та клопотань не подавали.
Щодо розгляду скарги за відсутності особи, яка подала скаргу
Згідно із ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Згідно із ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 7 КПК України визначені загальні засади кримінального провадження, серед яких зокрема законодавцем визначені принцип верховенства права та принцип законності.
В силу вимог ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Частинами 1, 6 ст. 9 КПК України визначено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства. У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.
Статтею 306 КПК України регламентовано порядок розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування. Частина третя вказаної статті встановлює, зокрема, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника.
Відповідно до ч.1 та ч. 2 ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:
1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;
1-1) скасування повідомлення про підозру;
2) зобов`язання припинити дію;
3) зобов`язання вчинити певну дію;
4) відмову у задоволенні скарги.
Із системного аналізу норм КПК України слідує висновок, що за предметом правового регулювання ст. 307 КПК України є спеціальною щодо повноважень слідчого судді і такою не встановлено можливість прийняття рішення про залишення скарги без розгляду з підстав відсутності особи, яка її подала.
Крім того, у рішенні ЄСПЛ «Надточій проти України» від 15.05.2008 зазначено, що справедливий судовий розгляд має ґрунтуватись на принципі рівності сторін, який передбачає надання розумної можливості відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в істотно менш сприятливе становище порівняно з опонентом.
Отже, з огляду на рівність процесуальних можливостей сторін у кримінальному провадженні, відсутність скаржника в судовому засіданні не може бути перешкодою для прийняття слідчим суддею відповідного процесуального рішення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КПК України.
Саме такі висновки щодо застосування положень ч. 3 ст. 306 КПК України викладені в ухвалі Апеляційної палати Вищого Антикорупційного Суду від 07.09.2023 № 991/7143/23.
Таким чином, нез`явлення в судове засідання скаржника, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, не є перешкодою для розгляду скарги по суті, а тому слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд скарги за відсутності скаржника.
Щодо розгляду скарги по суті
Дослідивши матеріали справи та вивчивши суть скарги, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення скарги з наступних підстав. 
Із наданих суду матеріалів вбачається, що 28.02.2026 ОСОБА_3 подав заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 185, 356 КК України до Звягельського РВП ГУНП. 
28.02.2026 заява ОСОБА_3 про злочин зареєстрована в журналі звернень ЄО № 3385.
Дані обставини підтверджуються наданими суду та дослідженими у судовому засіданні матеріалами скарги.
Як вбачається з матеріалів справи, доказів які б свідчили про внесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 щодо вчинення кримінального правопорушення відсутні.
Статтею 303 КПК України передбачено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового провадження. Серед яких, зокрема і бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Відповідно до змісту ч. 1, ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Відповідно до ст. 215 КПК України досудове розслідування здійснюється у формі досудового слідства, а кримінальних проступків – у формі дізнання в порядку передбаченому цим Кодексом. 
Згідно ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Слідчий, прокурор в судове засідання не прибули, доводів, викладених у скарзі не спростували.
Матеріали справи не містять доказів як внесення органом досудового розслідування відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, так і мотивованої відмови у такому внесені.
Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що орган досудового розслідування Звягельський РВП ГУНП в Житомирській області під час розгляду заяви ОСОБА_3 від 28.02.2026 про вчинення кримінального правопорушення діяв у порушенням вимог чинного законодавства України, а тому скарга підлягає задоволенню.
За таких обставин, керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Скаргу ОСОБА_3 задовольнити. 
Зобов`язати орган досудового розслідування Звягельський РВП ГУНП в Житомирській області внести відомості про кримінальні правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 28.02.2026 до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.
Ухвала оскарженню не підлягає, а заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя    ОСОБА_1