КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 березня 2026 року м.Київ №320/60872/24
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Шевченко А.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Технобудсервіс 2006» до Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування звіту,
в с т а н о в и в:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Технобудсервіс 2006» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому позивач просив суд:
визнати протиправним та скасувати «Аудиторський звіт від 30.07.2024 № 070-2-3-04/30 складений Департаментом внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за результатами планового аудиту діяльності загальноосвітнього навчального закладу «Київський спортивний ліцей-інтернат» як замовника щодо дотримання актів законодавства, планів, процедур, контрактів під час виконання робіт з капітального ремонту приміщень спортивного комплексу № 1 загальноосвітнього навчального закладу «Київський спортивний ліцей-інтернат» за адресою: віл. Героїв Севастополя, 37 в Солом`янському районі м.Києва протягом 2022-2024 років» у частині пунктів «а», «б», «в», «г», «д», «е», «є», «ж» Аудиторської знахідки № 1 та висновків Аудиторського звіту.
Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що підприємство не погоджується з висновками аудиторського звіту в частині Аудиторської знахідки №1 та вважає його таким, що суперечить законодавству, а тому є необґрунтованим, протиправним і таким, що підлягає скасуванню. Зазначає, що його складено з порушенням порядку проведення внутрішнього аудиту, а перевірку відповідачем фінансово-господарської діяльності непідконтрольного суб`єкта ТОВ «Технобудсервіс 2006», як суб`єкта господарювання та сторони договорів підряду.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.01.2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відповідач проти позову заперечував з підстав викладених у відзиві на позовну заяву.
Розглянувши подані представниками сторін документи та матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, Департаментом внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у період з 01.02.2024 по 24.05.2024 проведено плановий аудит діяльності загальноосвітнього навчального закладу «Київський спортивний ліцей-інтернат» як замовника щодо дотримання актів законодавства, планів, процедур, контрактів під час виконання робіт з капітального ремонту приміщень спортивного комплексу №1 загальноосвітнього навчального закладу «Київський спортивний ліцей-інтернат» за адресою: вул. Героїв Севастополя 37 в Солом`янському районі м.Києва.
Підставою проведення Аудиту стало: п.31 розділу V «Здійснення внутрішніх аудитів у 2024 році (за результатами оцінки ризиків)» Зведеного плану діяльності з внутрішнього аудиту на 2024-2026 роки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та районних в місті Києві державних адміністрації, Положення про Департамент внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 18.09.2014 №151/151 (зі змінами), доручення директора Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту від 25.01.2024 №070-103.
На підставі вказаного окремого доручення директором Департаменту видано доручення від 25.01.2024 №070-103 на проведення аудиту, а також затверджено його програму. Згідно з указаними документами:
вид аудиту - плановий аудит;
тема аудиту - Оцінка діяльності загальноосвітнього навчального закладу «Київський спортивний ліцей-інтернат» як замовника щодо дотримання актів законодавства, планів, процедур, контрактів під час виконання робіт з капітального ремонту приміщень спортивного комплексу №1 загальноосвітнього навчального закладу «Київський спортивний ліцей-інтернат» за адресою: вул. Героїв Севастополя, 37 в Солом?янському районі м. Києва;
завдання для залучених експертів – підтвердження відповідності обсягів та вартості фактично виконаних робіт з капітального ремонту приміщень спортивного комплекту №1 загальноосвітнього навчального закладу «Київський спортивний ліцей-інтернат» за адресою: вул. Героїв Севастополя, 37 в Солом?янському районі м. Києва;
період який підлягає аудиту – 2022-2024 роки;
дата початку та закінчення аудиту – 01.02.2024 – 11.03.2024.
За результатами позапланового аудиту складено Аудиторський звіт від 30.07.2024 №070-2-3-04/30 (далі - Аудиторський звіт).
Відповідно до Аудиторського звіту досліджувались зміст первинних документів та фактичні обсяги виконаних робіт, в ході аудиту встановлені порушення допущені учасниками будівництва при визначенні вартості робіт по об?єкту «Капітальний ремонт приміщень спортивного комплексу №1 загальноосвітнього навчального закладу «Київський спортивний ліцей-інтернат» за адресою: вул. Героїв Севастополя, 37 в Солом?янському районі м. Києва», внаслідок чого завдано втрат бюджету м. Києва на суму 1 717,286 тис. грн або 7,72 % від загальної вартості перевірених робіт на об?єкті та неефективне використання коштів - 1 392,195 тис. грн або 6,26 %, а саме: 
- завищення підрядною організацією ТОВ «ТЕХНОБУДСЕРВІС 2006» обсягів і вартості виконаних будівельних робіт на суму 1 713,823 тис. грн або 7,82 %, призвело до втрат фінансових ресурсів на відповідну суму в ході аудиту дане порушення усунуто частково на суму 247,207 тис. грн, сума неусунутих порушень складає 1 466,616 тис. грн);
- завищення ТОВ «ІНЖИНІРИНГОВА КОМПАНІЯ «СТРАТЕГІЯ» витрат на технічний нагляд призвело до втрат на суму 3,463 тис. грн або 1,03 % (6 ході аудиту дане порушення усунуто частково на суму 2,670 тис. грн, сума неусунутих порушень складає 0,793 тис. грн); 
- неефективно використано кошти в загальній сумі 1 392,195 тис. грн або 6,26 % внаслідок неналежного проведення Замовником - КСЛ аналізу поточних цін на ринку будівельних матеріалів, виробів та конструкцій під час визначення прямих витрат при складанні кошторисної документації та укладанні договорів підряду. (в ході аудиту дане порушення усунуто частково на суму 350,469 тис. грн, сума неусунутих порушень складає 1041,726 тис. грн). 
Також, в ході аудиту було встановлено, що в порушення статті 526 Цивільного кодексу України Підрядником - ТОВ «ТЕХНОБУДСЕРВІС 2006» в період грудня 2021 - січня 2024 років виконано будівельні роботи, не передбачені основними умовами договору та проєктною документацією на суму 496,567 тис. грн або 2,27%.
Рекомендовано керівництву та відповідним службам КСЛ: 
1. Вжити заходи щодо усунення виявлених порушень, що призвели до втрат фінансових ресурсів на суму 1 713,823 тис. грн, внаслідок завищення підрядною організацією ТОВ «ТЕХНОБУДСЕРВІС 2006» обсягів і вартості виконаних будівельних робіт в актах форми №КБ-26 за грудень 2021 - січень 2024 років. 
В ході аудиту дане порушення усунуто частково на суму 247,207 тис. грн, сума неусунутих порушень становить 1 466,616 тис. грн. 
2. Вжити заходи щодо усунення порушень, що призвели до втрат фінансових ресурсів на суму 3,463 тис. грн внаслідок завищення ТОВ «ІНЖИНІРИНГОВА КОМПАНІЯ «СТРАТЕГІЯ» витрат на технічний нагляд. 
В ході аудиту дане порушення усунуто частково на суму 2,670 тис. грн, сума неусунутих порушень складає 0,793 тис. грн. 
3. Вжити заходи щодо посилення контролю відповідальних осіб під час складання та підписання актів форми №КБ-2В ( в частині обсягів і вартості фактичного виконання будівельних робіт) шляхом підвищення кваліфікації відповідальних осіб.
4. Вжити заходи щодо приведення проєктно-кошторисної документації, в частині фактично виконаних будівельних робіт на суму 496,567 тис. грн, не передбачених договорами підряду, укладеним з ТОВ «ТЕХНОБУДСЕРВІС 200б» від 22.10.2021 №145-3132-Tд та від 19.09.2023 №98-3132-Вт-1178-491, у відповідність до Порядку розроблення проектної документації на будівництво об?єктів затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45 (зі змінами). 
5. Наказом по КСЛ призначити відповідальних осіб за проведення контролю за фактичними обсягами виконаних будівельних робіт на відповідність дефектним актам, локальним кошторисам, актам виконаних робіт ф. №КБ-2в умовам договорів на предмет виконання всіх передбачених видів будівельних робіт. 
6.Наказом по КСЛ призначити відповідальних осіб за проведення аналізу поточних цін на ринку будівельних матеріалів, обладнання та конструкцій під час укладання договорів підряду та підписання актів виконаних робіт форми №КБ-2В; 
7.Вжити заходи щодо притягнення до відповідальності згідно вимог чинного законодавства відповідних працівників за недостатній контроль під час складання та підписання актів приймання виконаних будівельних робіт ф. №КБ-2В та проведення технічного нагляду. 
8. Вжити заходи щодо притягнення до відповідальності згідно вимог чинного законодавства осіб винних у незабезпеченні дієвого контролю за проведенням аналізу поточних цін на ринку будівельних матеріалів виробів та конструкцій під час визначення вартості прямих витрат при складанні кошторисної документації. 
9. В подальшому при укладанні договорів під час виконання проєктних та будівельних робіт, робіт з технічного та авторського нагляду передбачати в розділі «Права і обов?язки сторін» пункт про безумовне повернення виконавцем робіт коштів у сумі виявленого, за результатами внутрішнього аудиту та перевірок контролюючими органами, завищення обсягів та вартості виконаних робіт. 
10. У разі сумнівів щодо кваліфікації власних спеціалістів, у подальшому, для підтвердження обсягів виконаних робіт під час проведення робіт з реконструкцій та капітальних ремонтів, розглядати доцільність залучення незалежнихекспертних організацій, наприклад КП «Київекспертиза», КП«Укрдержбудекспертиза». 
11. Надати до Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту підтверджуючі документи щодо усунення фінансових порушень на суму 1 467,409 тис. грн та врахування рекомендацій наданих за результатами аудиту.
Під час проведення аудиту встановлені наступні порушення та недоліки.
Аудиторська знахідка №1:
Внаслідок завищення підрядною організацією ТОВ «ТЕХНОБУДСЕРВІС 2006» обсягів і вартості виконаних будівельних робіт по об?єкту: «Капітальний ремонт приміщень спортивного комплексу №1 Загальноосвітнього навчального закладу «Київський спортивний ліцей-інтернат» за адресою: вул. Героїв Севастополя, 37 Солом?янський район, м. Київ» в актах форми №КБ-2в за грудень 2021 - січень 2024 років, які взято до обліку та оплачено замовником робіт в сумі 1 713,823 тис. грн або 7,82 % від вартості перевірених робіт, завищення Тов «ІНЖИНІРИНГОВА КОМПАНІЯ «СТРАТЕГІЯ» витрат на здійснення технічного нагляду - 3,463 тис. грн або 1,03 % та неефективного використання Замовником – КСЛ – 1 392,195 тис. грн. або 6,26% (в т.ч. витрати на здійснення технічного нагляду – 17,769 тис. грн. або 5,28%) через неналежне проведення аналізу поточних цін на ринку будівельних матеріалів, виробів та конструкцій під час визначення вартості прямих витрат при складанні кошторисної документації та укладанні договорів з вищевказаною підрядною організацією, завдано втрат бюджету м. Києва на суму З 109,481 тис. грн або 13,97 %, що, як наслідок, призвело до викривлення даних фінансової звітності за відповідний період. 
Також в ході аудиту було встановлено, що в порушення статті 526 Цивільного кодексу України Підрядником - ТОВ «ТЕХНОБУДСЕРВІС 2006» було виконано, а Замовником - КСЛ прийнято та сплачено будівельні роботи не передбачені проєктно-кошторисною документацією та основними умовами договорів, по вищевказаному об?єкту будівництва, на суму 496,567 тис. грн або 2,27 %. 
В ході аудиту вказані порушення усунуто частково на суму 600,346 тис. грн, із яких: завищення обсягів і вартостей виконаних робіт - 247,207 тис. грн, завищення витрат на зошиснення технічного нагляду - 2,670 тис. грн, неефективне використання коштів - 350,469 тис. грн. 
Сума неусунутих порушень складає: 2 509,135 тис. грн, із яких: завищення підрядною організацією ТОВ «ТЕХНОБУДСЕРВІС 2006» обсягів і вартості виконаних будівельних робіт - 1 466,616 тис. грн, завищення витрат ТОВ «ІНЖИНІРИНГОВА КОМПАНІЯ «СТРАТЕГІЯ» на технічний нагляд - 0,793 тис. грн, неефективне використання коштів Замовником - 1 041,726 тис. грн.
Листом від 20.09.2024 №219 Київській спортивний ліцей повідомило ТОВ «Технобудсервіс 2006» про проведений аудит та його висновки, та просило надати письмову відповідь та обґрунтування щодо вказаних порушень та повернути кошти у сумі 1 466 616 грн.
Позивач, вважаючи оскаржуване рішення в частині Аудиторської знахідки №1 протиправним, звернувся до суду за захистом своїх прав.
Надаючи правову оцінку обставинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Процедура проведення внутрішніх аудитів Департаментом внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) регулюється статті 26 Бюджетного кодексу України, Порядком здійснення внутрішнього аудиту та утворення підрозділів внутрішнього аудиту, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 28.09.2011 №1001 (далі - Порядок №1001), Стандартами внутрішнього аудиту, затвердженими наказом Міністерства фінансів України від 04.10.2011 №1247 (далі - Стандарти), Кодексом етики працівників підрозділу внутрішнього аудиту, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 29.09.2011 №1217, Положенням про Департамент, розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 11.09.2009 №1036 «Про деякі питання функціонування Інформаційно-аналітичної системи інтернет-порталу «Київаудит».
Згідно з частинами першою, третьою статті 26 Бюджетного кодексу України контроль за дотриманням бюджетного законодавства спрямований на забезпечення ефективного і результативного управління бюджетними коштами та здійснюється на всіх стадіях бюджетного процесу його учасниками відповідно до цього Кодексу та іншого законодавства, а також забезпечує:
1) оцінку управління бюджетними коштами (включаючи проведення державного фінансового аудиту);
2) правильність ведення бухгалтерського обліку та достовірність фінансової і бюджетної звітності;
3) досягнення економії бюджетних коштів, їх цільового використання, ефективності і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів шляхом прийняття обґрунтованих управлінських рішень;
4) проведення аналізу та оцінки стану фінансової і господарської діяльності розпорядників бюджетних коштів;
5) запобігання порушенням бюджетного законодавства та забезпечення інтересів держави і територіальних громад у процесі управління об`єктами державної та комунальної власності;
6) обґрунтованість планування надходжень і витрат бюджету.
Розпорядники бюджетних коштів в особі їх керівників організовують внутрішній контроль і внутрішній аудит та забезпечують їх здійснення у своїх установах і на підприємствах, в установах та організаціях, що належать до сфери управління таких розпорядників бюджетних коштів.
Внутрішнім аудитом є діяльність, спрямована на удосконалення системи управління, внутрішнього контролю, запобігання фактам незаконного, неефективного та нерезультативного використання бюджетних коштів, виникненню помилок чи інших недоліків у діяльності розпорядника бюджетних коштів і підприємств, установ та організацій, що належать до сфери його управління, та яка передбачає надання незалежних висновків і рекомендацій. Для здійснення внутрішнього аудиту розпорядник бюджетних коштів в особі керівника утворює самостійний структурний підрозділ внутрішнього аудиту, що є підпорядкованим і підзвітним безпосередньо такому керівнику.
Відповідно до підпунктів 3, 5 Порядку №1001:
- у державному органі для здійснення внутрішнього аудиту утворюється як самостійний підрозділ - структурний підрозділ внутрішнього аудиту;
- підрозділ відповідно до покладених на нього завдань:
планує діяльність з внутрішнього аудиту, організовує та проводить внутрішні аудити, документує їх результати, готує аудиторські звіти, висновки та рекомендації, а також проводить моніторинг врахування рекомендацій (підпункт 3);
взаємодіє з іншими структурними підрозділами державного органу, його територіального органу та бюджетної установи, іншими державними органами, підприємствами, їх об`єднаннями, установами та організаціями з питань здійснення внутрішнього аудиту (підпункт 4).
Стандартами також передбачено, що:
офіційним документом проведеного внутрішнього аудиту є аудиторський звіт, який містить: резюме - стислий виклад основних висновків та рекомендацій; основну частину - цілі, обсяг і результати виконання аудиторського завдання; висновки та рекомендації (пункт 3 розділу 7);
висновки в аудиторському звіті містять обґрунтовані підсумки за результатами аналізу та оцінки зібраних даних відповідно до питань внутрішнього аудиту (пункт 7 розділу 7);
рекомендації за результатами внутрішнього аудиту мають містити конструктивні пропозиції щодо вдосконалення тих аспектів діяльності, стосовно яких проводився внутрішній аудит. Рекомендації мають базуватися на висновках, бути адекватними, конкретними, реальними для впровадження, чітко формулюватись та містити очікуваний результат їх впровадження (оцінку їх можливого впливу на діяльність установи) (пункт 8 розділу 7);
керівник підрозділу внутрішнього аудиту забезпечує організацію здійснення моніторингу результатів упровадження рекомендацій (встановлює вимоги у внутрішніх документах з питань внутрішнього аудиту) для того, щоб упевнитися в тому, що відповідальні за діяльність особи розпочали ефективні дії, спрямовані на їх виконання, або керівництво установи взяло на себе ризик невиконання таких рекомендацій (пункт 1 розділу 8).
На підставі зазначених вище нормативних актів розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 22.10.2018 №1893 (із змінами і доповненнями, внесеними розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 22.02.2019 №320) затверджено Порядок проведення внутрішнього аудиту у виконавчому органі Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації), районних в місті Києві державних адміністраціях, підприємствах, установах і організаціях комунальної власності територіальної громади міста Києва (далі - Порядок №1893).
Згідно з абзацом 5 пункту 1.2 Порядку №1893 аудиторський звіт - це офіційний документ, складений за результатами внутрішнього аудиту, який містить відомості про хід внутрішнього аудиту, стан системи внутрішнього контролю, аудиторський висновок.
Відповідно до підпункту 7.3, 7.7 Порядку №1893 аудиторський звіт складається за результатами аудиту та містить відомості про хід аудиторського дослідження, стан системи внутрішнього контролю, аудиторський висновок. До аудиторського звіту додаються рекомендації щодо удосконалення діяльності залежно від характеру виявлених проблем.
Рекомендації за результатами внутрішнього аудиту повинні:
ґрунтуватися на доказах, фактах, висновках;
спрямовуватися на усунення усіх виявлених недоліків, порушень, відхилень;
зосереджуватися на тому, що треба змінити;
мати на меті удосконалення діяльності підконтрольних суб`єктів та управління фінансовими і матеріальними ресурсами;
бути конструктивними, адекватними, чітко сформульованими, достатньо детальними і реальними, щоб їх можливо було впровадити;
бути диференційовані за рівнями та виконавцями;
містити конкретні пропозиції про удосконалення тих аспектів діяльності установи, щодо яких проводився внутрішній аудит.
Також підпунктами 8.1 - 8.4 розділу VIII та підпунктами 9.6, 9.7 розділу IX Порядку №1893 передбачено наступне:
за результатами проведеного внутрішнього аудиту керівником підрозділу внутрішнього аудиту (відповідальною особою з внутрішнього аудиту) направляється лист підконтрольному суб`єкту, до якого додається копія аудиторського звіту з рекомендаціями і планом заходів, і в разі наявності коментарів до проекту аудиторського звіту висновок на коментарі, та зазначаються терміни виконання рекомендованих заходів;
про хід та результати впровадження (виконання) рекомендацій підконтрольні суб`єкти письмово інформують підрозділ внутрішнього аудиту (відповідальну особу з внутрішнього аудиту) у визначені підрозділом внутрішнього аудиту (відповідальною особою з внутрішнього аудиту) терміни;
керівники підконтрольних суб`єктів забезпечують та несуть відповідальність за повноту вжиття заходів реагування на результати внутрішніх аудитів відповідно до законодавства;
за результатами проведеного внутрішнього аудиту направляється письмове інформування з рекомендаціями: Департаментом - Київському міському голові чи заступнику голови Київської міської державної адміністрації згідно з розподілом обов`язків;
у разі не вжиття підконтрольним суб`єктом вичерпних рекомендованих заходів або надання неповної інформації про їх виконання, а також за відсутності копій підтверджувальних документів, керівник аудиторської групи готує лист про неповне врахування підконтрольному суб`єкту та органу управління (у разі наявності) з повторною вимогою щодо якісного та належного вжиття дієвих заходів за результатами аудиту. До листа на підконтрольний суб`єкт в табличному вигляді додається аналіз вжитих заходів за результатами аудиту, в якому зазначаються виконані та невиконані заходи, а також інформація та документи, які необхідно надати. У листі визначається термін надання інформації про вжиті заходи;
моніторинг виконання підконтрольним суб`єктом рекомендованих заходів здійснюється керівником та членами аудиторської групи щонайменше до 3 разів. У третьому листі надається детальне роз`яснення щодо наслідків неврахування рекомендацій, пояснюється, що Керівництво взяло на себе ризик невиконання таких рекомендацій, та визначаються остаточні строки виконання рекомендацій.
З наведених вище норм вбачається, що аудиторський висновок, а також надані контролюючим органом за результатами аудиту рекомендації є рішеннями (актами індивідуально дії) суб`єкта владних повноважень, оскільки реалізуються в сфері публічно-правових відносин з чітким визначенням відносин підпорядкування («орган контролю - підконтрольний суб`єкт»), містять у собі вказівки щодо усунення виявлених порушень. Хоча такі вказівки названі «рекомендаціями», однак це не змінює їх характер як обов`язкових до виконання приписів: за виконанням яких здійснюється моніторинг, про виконання яких інформується в установлений строк і за невиконання яких наступає відповідальність.
У постанові від 02.10.2020 у справі № 808/1422/17 Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати за схожих правовідносин, але в іншій сфері державного управління, визначив, що для встановлення можливості звернутися до суду за наслідками проведеної аудиторської перевірки стану фінансово-господарської діяльності відповідного об`єкту аудиту принципове значення має правовий статус позивача: або об`єкт контролю, або конкретна особа, до якої внаслідок реалізації висновків та рекомендацій оскаржуваного аудиту застосовані заходи дисциплінарної відповідальності.
У справі № 808/1422/17 об`єднана палата роз`яснила, що право на звернення до суду за наслідками проведеної аудиторської перевірки суб`єктом аудиту може бути реалізоване, якщо права, свободи чи законні інтереси цього суб`єкта є порушеними. Таке право на звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом (право на звернення за судовим захистом) як суб`єктивне процесуальне право наявне тільки у конкретних осіб у конкретних справах за наявності відповідних передумов та умов, виходячи з того, що обов`язковою ознакою рішення суб`єкта владних повноважень, яке може бути оскаржене до суду, є те, що воно безпосередньо породжує правові наслідки для суб`єкта відповідних правовідносин і має обов`язковий характер.
Виходячи з того, що нормативно-правові акти якими регулюється діяльність управлінь внутрішнього аудиту, дають підстави вимагати виконання вказівок (рекомендацій) за результатами перевірки, оскільки підконтрольний суб`єкт несе відповідальність за повноту вжиття заходів, об`єднана палата у справі № 808/1422/17 дійшла висновку, що письмовий висновок на коментарі до висновків та рекомендацій, викладених в аудиторському звіті, є рішенням суб`єкта владних повноважень прийнятим за результатами проведення аудиту та обов`язковим до виконання підконтрольним суб`єктом після доведення до уповноважених суб`єктів у встановленому законодавством порядку, оскільки набувають обов`язкових ознак офіційного документа: складені, видані чи посвідчені відповідною особою в межах її професійної чи службової компетенції за визначеною законом формою та з належними реквізитами; зафіксована в такому документі інформація має юридично значущий характер підтверджені чи засвідчені нею конкретні події, явища або факти спричиняють чи будуть здатні спричинити наслідки правового характеру у вигляді виникнення (реалізації), зміни або припинення прав та/або обов`язків. Невідповідність документа хоча б одному з наведених критеріїв перешкоджає визнанню його офіційним
Таким чином, висновки на коментарі до рекомендацій аудиторського звіту, як і висновки такого звіту, є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні пункту 1 частини другої статті 17 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки зумовлюють виникнення прав та обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися, тому можуть бути предметом спору».
Аналогічні висновки щодо застосування норм права викладені також у постанові Верховного Суду від 12.09.2024, справа №420/5423/23.
Отже, враховуючи наведене суд доходить до висновку, що висновки аудиторського звіту, є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки зумовлюють виникнення прав та обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялися, тому можуть бути предметом спору. Як вбачається із оскаржуваного висновку його рекомендації на пряму впливають на права та обов`язки позивача, та мають для нього наслідки, незважаючи на те, що відповідачем не проводилися перевірка діяльності позивача на пряму. 
Як вбачається із листа Київського спортивного ліцею від 20.09.2024 №219 до позивача заявлено вимоги про усунення порушень викладених у аудиторському звіті від 30.07.2024 №070-2/3-04/30 та повернути кошти у сумі 1 466 616 грн.
Таким чином, суд відхиляє доводи відповідача про те, діяльність позивача не перевірялася, позивач не є підконтрольним суб`єктом в розумінні вищевказаного порядку №1893, та аудиторський звіт не створює для позивача обов`язків та не впливає на його права та обов`язки як суб`єкта приватного права.
Відповідно до пункту 8 Порядку №1001 внутрішній аудит проводиться відповідно до стандартів, затверджених Мінфіном.
Стандартами, зокрема, передбачено:
внутрішні аудити проводяться за розпорядчим документом керівника установи. Керівник підрозділу внутрішнього аудиту визначає склад аудиторської групи, що має відповідати характеру й ступеню складності кожного внутрішнього аудиту, а також обмеженням у термінах і трудових ресурсах (підпункти 1, 2 Стандарту 8 «Організація внутрішнього аудиту»);
за результатами планування аудиторського завдання складається програма внутрішнього аудиту, яка визначає: об`єкт внутрішнього аудиту (стисла інформація про об`єкт аудиту та причини, які зумовлюють необхідність здійснення внутрішнього аудиту); тему внутрішнього аудиту; цілі внутрішнього аудиту; питання, що підлягають дослідженню з урахуванням результатів попередньої оцінки ризиків (ризикові сфери об`єкта аудиту); обсяг аудиторського завдання; основні критерії оцінки об`єкта внутрішнього аудиту, які застосовуватимуться під час дослідження питань з метою підготовки висновків; аудиторські прийоми та процедури збору й аналізу інформації в розрізі питань, що підлягають дослідженню; тривалість виконання аудиторського завдання (кількість робочих днів на збір аудиторських доказів, їх аналіз й оцінку, документування результатів внутрішнього аудиту, обговорення проекту аудиторського звіту та внесення коректив до нього); склад аудиторської групи; найменування структурних підрозділів, підприємств, установ, організацій, у яких виконується аудиторське завдання. Програма внутрішнього аудиту складається у письмовому вигляді, підписується керівником підрозділу внутрішнього аудиту та затверджується керівником установи до початку її виконання. Внесення змін до програми внутрішнього аудиту здійснюється в порядку її затвердження (підпункти 7, 8 Стандарту 9 «Планування аудиторського завдання»).
Згідно з Порядком №1893:
строки проведення внутрішнього аудиту визначаються у відповідному дорученні, передбаченому пунктом 5.17 цього Порядку, з урахуванням складності та обсягу завдання, наявних ресурсів тощо. Ці строки можуть бути продовжені відповідно до пункту 5.17 цього Порядку на підставі доповідної записки керівника аудиту з обґрунтуванням причин та необхідності у такому продовженні (пункт 1.8);
програма внутрішнього аудиту містить: напрям, цілі та підставу для проведення аудиту; назву підконтрольного суб`єкта (суб`єктів) та об`єкта (об`єктів) аудиту; період, що охоплюється внутрішнім аудитом, та термін його проведення; масштаб внутрішнього аудиту - початкові обмеження щодо його проведення (часові, географічні, кількісні та інші); ризикові сфери діяльності, ділянки бухгалтерського, матеріального та інших видів обліку та внутрішнього контролю підконтрольного суб`єкта тощо; обсяг аудиторських прийомів та процедур за кожним фактором ризику; послідовність і терміни виконання робіт; склад аудиторської групи; планові трудові витрати (п. 5.13);
на виконання аудиторського завдання в рамках проведення внутрішнього аудиту аудиторам та залученим фахівцям (експертам) видається доручення за підписом:
директора Департаменту - у випадку проведення аудитів Департаментом;
Керівництва - у випадку проведення аудитів підрозділами внутрішнього аудиту (відповідальними особами з внутрішнього аудиту) структурних підрозділів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), районних в місті Києві державних адміністрацій, підприємств, установ і організацій комунальної власності територіальної громади міста Києва (пункт 5.16);
доручення містить такі обов`язкові реквізити: найменування підрозділу (відповідальної особи) з внутрішнього аудиту; дату і номер у системі електронного документообігу; посаду, прізвище, ім`я та по батькові аудитора (залученого фахівця чи експерта); підставу для виконання аудиторського завдання (пункт плану, доручення київського міського голови тощо); напрям та тему аудиторського завдання; найменування та місцезнаходження підконтрольного суб`єкта; період діяльності, що охоплюється аудиторським завданням (для фінансового аудиту та аудиту відповідності); дати початку та закінчення аудиторського завдання; посаду, прізвище, ім`я та по батькові особи, що його підписує, підпис і печатку. У разі зміни термінів проведення аудиту, періоду діяльності тощо до доручення вносяться відповідні відмітки за підписом керівників, зазначених у пункті 5.16 цього Порядку, який скріплюється печаткою (пункт 5.17).
Таким чином, зазначеними нормативними актами передбачено, що:
1) внутрішній аудит проводиться на підставі розпорядчого документа керівника установи, який також затверджує програму внутрішнього аудиту;
2) також при проведенні внутрішнього аудиту відповідачем його керівником видається відповідне доручення;
3) програма внутрішнього аудиту, а також доручення керівника Департаменту (відповідача), серед іншого, визначають строки проведення аудиту (тривалість, дати початку і завершення).
Як вбачається з матеріалів справи:
1) відповідно до Аудиторського звіту (сторінки 3-4):
підставою внутрішнього аудиту є зведений план діяльності з внутрішнього аудиту на 2024-2026 роки виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та районних в місті Києві державних адміністрацій, Положення про Департамент внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затверджене рішенням Київської міської ради від 18.09.2014 №151/151, доручення Директора Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту від 25.01.2024 №070-103;
дата початку внутрішнього аудиту: 01.02.2024;
дата завершення внутрішнього аудиту: 24.05.2024;
2) водночас згідно з дорученням директора Департаменту від 25.01.2024 №070-103 на проведення аудиту, а також затвердженою нею програмою:
тривалість виконання аудиторського завдання - 01.02.2024 - 11.03.2024;
Відповідно до пункту 5.17 Порядку №1893 Доручення містить такі обов`язкові реквізити: найменування підрозділу (відповідальної особи) з внутрішнього аудиту; дату і номер у системі електронного документообігу; посаду, прізвище, ім`я та по батькові аудитора (залученого фахівця чи експерта); підставу для виконання аудиторського завдання (пункт плану, доручення Київського міського голови тощо); напрям та тему аудиторського завдання; найменування та місцезнаходження підконтрольного суб`єкта; період діяльності, що охоплюється аудиторським завданням (для фінансового аудиту та аудиту відповідності); дати початку та закінчення аудиторського завдання; посаду, прізвище, ім`я та по батькові особи, що його підписує, підпис і печатку. 
У разі зміни термінів проведення аудиту, періоду діяльності тощо до доручення вносяться відповідні відмітки за підписом керівників, зазначених у пункті 5.16 цього Порядку, який скріплюється печаткою.
Однак, як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, всупереч пункту 5.17 аудит проведено з порушення визначених ним строків, та у дорученні відсутні відмітки про продовження таких строків.
Щодо висновку Аудиторського звіту в частині неефективного використання коштів, до якого призвело завищення ТОВ «ТЕХНОБУДСЕРВІС 2006» (Підрядником) вартості матеріалів та устаткування на суму 1 466 616 тис, грн. при визначенні вартості робіт по об`єктах «Капітальний ремонт приміщень спортивного комплексу №1 Загальноосвітнього навчального закладу «Київський спортивний ліцей-інтернат» за адресою: вул. Героїв Севастополя, 37 у Солом`янському районі м. Києва, суд зазначає наступне. 
Так, відповідно до статті 6 ЦК України сторони є вільними в укладені договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього договору, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (частина 1 статті 627 ЦК України). 
Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов?язковими відповідно до актів цивільного законодавства (частина 1 статті 628 ЦК України). 
Згідно із частиною 1 статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов?язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов?язується прийняти та оплатити виконану роботу. 
Істотними умовами Договору підряду, серед інших, є предмет та ціна договору. За приписами частини 1 статті 844 ЦК України ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі (розрахунок вартості робіт та необхідних матеріалів). 
Як зазначалось вище, Київський спортивний ліцей у 2021 та 2023 роках здійснював процедуру закупівлі робіт з капітального ремонту приміщень спортивного комплексу №1, що підтверджується публічними закупівлями UA-2021-09-16-001473-с та UA-2023-08-27-000454-а.
Абзацами 1, 2 підпункту 4.4, пункту 4 «Про деякі питання функціонування інформаційно-аналітичної системи інтернет-порталу «Київаудит» затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 11.09.2009 №1036 визначено «обов`язок керівників підприємств, установ, організацій за десять днів до оприлюднення інформації про проведення процедури закупівлі надавати Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) обґрунтування доцільності закупівлі, її обсягів, якісних характеристик, допустимого рівня та очікуваної ціни, вартості закупівлі, тендерну документацію для вивчення та, у разі необхідності, необхідного реагування». 
Встановлено, що «оприлюднення інформації про проведення процедури закупівлі здійснювати у разі відсутності зауважень Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) після закінчення десяти робочих днів з дня надання до Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) документів, зазначених у абзаці першому цього пункту». 
На виконання вимог Розпорядження від 11.09.2009 №1036, перед публікацією оголошення про проведення торгів, КСЛ здійснював погодження тендерної документації у частині доцільності закупівлі ремонтних робіт, їх обсягів, якісних та кількісних характеристик, очікуваної вартості тощо з Відповідачем, що підтверджується витягами з порталу «Київаудит» (додаються). 
Після отримання від відповідача позитивного висновку щодо змісту тендерної документації, КСЛ опублікував на Prozorro оголошення про проведення закупівлі робіт з капітального ремонту приміщень спортивного комплексу №1. До опублікованого оголошення була долучена низка документів (тендерна документація), що визначала очікувану вартість, обсяги закупівлі, деталізувала види робіт, містила вимогу про застосування підвищуючого коефіцієнту вартості ремонтних робіт тощо. 
Відповідно до приписів статті 641 ЦК України, пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору. Пропозиція укласти договір має містити істотні умови договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов?язаною у разі її прийняття. 
З огляду на наведену норму закону, оголошення про проведення тендерних торгів є пропозицією укласти договір на умовах визначених замовником у тендерній документації з урахуванням особливостей, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі». 
За результатами проведення відкритих тендерних торгів, переможцем (серед інших учасників) було визнано ТОВ «Технобудсервіс 2006», як учасника, що надав найнижчу цінову пропозицію. При цьому, цінові пропозиції позивача були значно нижчими за погоджену відповідачем очікувану вартість закупівлі.
Між позивачем та Київський спортивний ліцей були укладені Договір №145-3132-Тд та Договір №98-3132-Bт-1178-491. 
Умови укладених договорів (визначення видів та кількості робіт; якості, кількості та вартості матеріалів, застосування РЕКНр, тощо) повністю відповідали умовам/вимогам тендерної документації замовника (оферті). 
Після укладення Договорів підряду, були проведені експертизи кошторисної частини проектної документації за результатами яких установлено, що зміст кошторису відповідає вимогам наказу Мінрегіону від 25.06.2021 №162 «Деякі питання ціноутворення у будівництві», ДСТУ Б Д1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» та Кошторисним нормам України «Настанова з визначення вартості будівництва» затвердженим наказом Мінрегіону від 01.11.2021 №281, що підтверджується позитивним експертним звітом від 04.11.2021 №01-0353-21/КД; позитивним експертним звітом від 03.10.2022 №01-0091-22/КД; позитивним експертним звітом від 29.02.2024 №01-0034-24/КД.
Статтею 629 ЦК України визначено, що договір є обов?язковим для виконання сторонами. Тобто всі умови договору, з моменту його укладення стають обов`язковими для виконання сторонами. 
Після отримання позитивних експертних звітів кошторисної частини проектної документації, починаючи з грудня 2021 року позивач виконував роботи з капітального ремонту приміщень спортивного комплексу №1 КСЛ дотримуючись визначених Договорами підряду умов. 
Виконувані позивачем роботи відповідали погодженим у Договорах підряду видам, обсягам, вартості (у тому числі на матеріали) та визначеним шифрам РЕКНр, що підтверджується підписами замовника, технічного нагляду та служби замовника на примірниках актів виконаних робіт. 
Проте, за результатами здійснення заходів з внутрішнього аудиту відповідачем були виявлені «недоліки» у діяльності позивача, що пов?язані із укладенням та виконанням підрядником Договорів підряду. Виявлені недоліки відображені в Аудиторському звіті як Аудиторська знахідка №1 та висновок. 
В «Аудиторській знахідці №1, пункт «Г» аудиторська група вказала, що підрядником під час здійснення робіт та складання актів виконаних робіт неправильно застосовані Ресурсні елементні кошторисні норми на ремонтно-будівельні роботи (далі - РЕКНр), що призвело до завищення вартості робіт на суму 153,694 тис. грн та навела перелік з 17 шифрів РЕКНр які вимагала замінити іншими розцінками РЕКНр. 
Шифри РЕКНр застосовуються для визначення складу і потреби в ресурсах (витрати труда робітників, зайнятих на ремонтно-будівельних роботах, монтажників і робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні будівельних машин і механізмів; будівельних машин і механізмів; будівельних матеріалів, виробів і конструкцій), необхідних при визначенні вартості ремонту житла, об?єктів соціальної сфери і комунального призначення і благоустрою (пункт 1.1 Кошторисних норм України. РЕКНр. Вказівки щодо застосування РЕКНр, затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 15.06.2021 №156).
Тобто, в «Аудиторській знахідці №1, пункт «Г» аудиторська група стверджує, що нібито виконані підрядником роботи не відповідають складу робіт визначеними РЕКНр в Договорах підряду та вимагає їх заміни на інші РЕКНр. При цьому, Аудиторська знахідка № 1, пункт «Г» не містить жодних обґрунтувань чи аудиторських доказів (планів, креслень, розрахунків, обмірів, порівнянь тощо) з яких можна було встановити хибність застосування підрядником РЕКНр та помилковість експертних звітів. 
Наприклад, підрядником відповідно до умов Договорів підряду виконано поліпшене штукатурення сходових маршів та площадок з опорядженням косоурів та балок без тяг (шифр РЕКНр КР11-33-2), що підтверджується підписами служби замовника, технічного нагляду та замовника на актах виконаних робіт. Проте, відповідач вимагає замінити застосовану та передбачену договором РЕКНр КР11-33-2 на РЕКНр КР11-33-1 - «Поліпшене штукатурення сходових маршів та площадок без опорядження косоурів та балок». За умови застосування запропонованої відповідачем РЕКНр має відбутись зміна у складі вже виконаних підрядник робіт шляхом виключення з них обсягів здійсненого поліпшеного штукатурення опорядження косоурів та балок. А грошові кошти за цю виконану у належний спосіб, передбачену Договорами підряду, перевірену експертами та погоджену відповідачем роботу позивач має, чомусь, повернути замовнику. Тобто виконана та прийнята замовником без зауважень робота з поліпшеного штукатурення косоурів та балок, за приписами відповідача, має бути виконана за кошти позивача. 
Як зазначено вище, укладаючи Договори підряду, сторонами були визначені їх істотні умови, зокрема, види робіт та шифри РЕКНр, що мають бути застосовані підрядником під час визначення вартості та виконання будівельних робіт за договорами. 
Частиною 1 статті 651 ЦК України унормовано, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Відповідно до положень розділу 14 «Зміна і розірвання договору» Договорів підряду тільки сторони договору наділені правом ініціювати внесення змін та вносити зміни до їх умов.
Департамент аудиту, стороною Договору №145-3132-д та Договору №98- 3132-Вт-1178-491 не являється, а тому позбавлений права вимагати внесення змін до будь-яких умов укладених сторонами договорів. Зокрема, відповідач не уповноважений виключати з Дефектного акту види робіт та змінювати способи їх виконання, тим паче, коли ці роботи вже були виконані та прийняті замовником без зауважень. 
Проте, «рекомендаціями», «висновками», «планами заходів» Аудиторського звіту, під погрозою застосування важелів адміністративного тиску та впливу, відповідач зобов?язав Київський спортивний ліцей змінити умови Договорів підряду у частині застосування РЕКНр та у подальшому вимагати у ТОВ «Технобудсервіс 2006» повернення грошових коштів, у межах внесених змін. 
Враховуючи зазначене, суд доходить до висновку, що вимоги відповідача про заміну РЕКНр є безпідставними, незаконними та такими, що порушують умови укладених сторонами Договорів підряду, а також приписи чинного законодавства. 
В «Аудиторській знахідці №1, пункт «д» Відповідач стверджує про завищення підрядником кількості матеріалів на загальну суму 190,096 грн, а планом заходів передбачає обов?язок КСЛ здійснити дії з витребування у позивача цієї суми збитків.
Суд погоджується із доводами позивача про те, що визначити фактичну кількість (обсяг) матеріалів, що були застосовані під час робіт з капітального ремонту, можливо лише шляхом здійснення безпосереднього обміру та обстеження об?єкта ремонту. А завищення кількості (обсягу) матеріалів визначається як, різниця між їх кількістю (обсягом), що зазначена в актах виконаних робіт та кількістю (обсягом), що встановлена під час безпосередніх замірів та обстежень. 
Тобто сума 190,096 грн має бути результатом безпосередніх замірів та обстежень об?єкта капітального ремонту та наступних математичних підрахунків. Однак, текст Аудиторського звіту не містить обґрунтування яким саме чином аудитори вирахували кількість завищених підрядником матеріалів, та за рахунок яких матеріалів це відбулося, у який спосіб та під час виконання якого договору. 
Відсутність вказаних обґрунтувань аудиторської знахідки, фактично, позбавило можливості навести контраргументи, надати докази на спростування або погодитись із нею, що позбавило позивача, як сторону договору права на захист своїх прав та інтересів. 
В «Аудиторській знахідці №1, пункт «е» аудиторська група вказує, що підрядною організацією було завищено вартість виконаних робіт через неправильне застосування коефіцієнтів, а саме: для урахування впливу умов виконання будівельних та монтажних робіт (H15, H16) на суму 250,680 тис. грн. При цьому, Аудиторський звіт не містить жодного обґрунтування цій знахідці, а отже незрозуміло в чому саме полягає неправильність застосування підрядником коефіцієнтів для урахування впливу умов виконання будівельних та монтажних робіт. 
Відповідно до пункт 2.5. Вказівок щодо застосування ресурсних елементних кошторисних норм на ремонтно-будівельні роботи РЕКНр, затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 15.06.2021 №156 якщо проектом організації ремонту передбачено виконання робіт в будинках, будівлях та спорудах, які експлуатуються застосовуються підвищуючі коефіцієнти до норм витрат труда робітників, зайнятих на ремонтно-будівельних роботах для урахування впливу умов виконання робіт.
У свою чергу, оферта замовника зобов?язувала учасника торгів надати тендерну пропозицію, ураховуючи застосування підвищуючого коефіцієнта до норм витрат труда робітників, оскільки, об?єкт капітального ремонту експлуатується. 
Пункти 4.11 укладених Договорів підряду, також, містять положення про застосування сторонами підвищуючого коефіцієнта під час виконання робіт з капітального ремонту приміщень спортивного комплексу №1. 
Законність та доцільність застосування коефіцієнта до норм витрат труда під час виконання Договорів підряду була перевірена та підтверджена шляхом проходження експертиз кошторисної частини проектної документації та схвалена відповідачем на етапі погодження тендерної документації.
Пунктом 5.4 Статуту КСЛ передбачено, що матеріально-технічна база ліцею складається із навчального корпусу з навчальними кабінетами, спортивних комплексів із спеціалізованими спортивними залами, спортивних майданчиків, гуртожитків із кімнатами для проживання учнів, бібліотеки, актового та читального залів, медичної частини та ізоляторів, комп?ютерних кабінетів, їдальні та харчоблоку, господарських приміщень та приміщень для інженерно-технічного персоналу, кімнат психологічного розвантаження, пральні, архіву тощо. 
Перелічені основні засоби ліцею були введені належним чином в експлуатацію та, ураховуючи положення пункту 145.1.2, пункту 146.15 Податкового кодексу України, з експлуатації не виводились. 
Із системного аналізу наведених норм вбачається, що проведення будівельних робіт у приміщенні, що експлуатується (тобто не виведено з експлуатації у розумінні положень п. 145.1.2, п. 146.15 Податкового кодексу України) вже само по собі є підставою для застосування підвищуючого коефіцієнта до норм витрат труда робітників для урахування впливу умов виконання робіт. 
Враховуючи вищевикладене суд доходить до висновку, що вказівки відповідача у формі «рекомендацій», «висновків», «планів заходів» про обмеження застосування позивачем підвищуючих коефіцієнтів під час виконання умов Договорів підряду та відшкодування збитків на суму 250,680 тис. грн суперечить наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 15.06.2021 №156, низці статей ЦК України, що регулюють договірні відносини сторін та умовам Договорів підряду. 
В «Аудиторській знахідці №1, пункт «є» аудиторська група вказує, що підрядною організацією було завищено вартість виконаних робіт через неправильне застосування коефіцієнту до витрат всіх ресурсів (H1) на суму 30,647 тис. грн. Проте, жодного обґрунтування або пояснення цій аудиторській знахідці Аудиторський звіт не містить. 
Відповідно до тендерної пропозиції замовника та Договорів підряду до переліку робіт з капітального ремонту приміщень спортивного комплексу №1 входив демонтаж цементних покриттів підлоги товщиною 75 мм та 100 мм із застосуванням РЕКНр, що передбачає можливість застосування підвищуючого коефіцієнту (пропорційно товщині демонтованої стяжки). 
При цьому, застосована підрядною організацією під час складання актів виконаних робіт розцінка РЕКНр, не тільки відповідає умовам Договорів підряду, а й була підтверджена експертизами кошторисної частини проектної документації та погоджена Відповідачем під час розгляду тендерної документації. Фактичні обсяги виконаних підрядником робіт з демонтажу цементних покриттів підлоги товщиною 75 мм та 100 мм були підтверджені замовником, службою замовника та технічним наглядом шляхом проставлення підписів на актах виконаних робіт та відомістю демонтажних робіт.
Натомість, розцінка РЕКНр, яку відповідач вимагає застосувати позивача замість розцінки РЕКНр, що передбачена договором та підтверджена експертним звітом - не відповідає змісту виконаних робіт, адже, враховує демонтаж цементної підлоги товщиною 25 мм без можливості її коригування відповідно до фактичної товщині цементного покриття.
Отже, вимога відповідача щодо заміни РЕКНр передбаченої Договорами підряду на РЕКНр яка, навіть, не відповідає умовам виконаних робіт є неправомірним втручанням в договірні відносини сторін та господарську діяльності позивача. 
В «Аудиторській знахідці №1, пункт «ж» аудиторська група вказує, що підрядною організацією було завищено вартість виконаних робіт через завищення вартості експлуатації машин та механізмів на суму 27,223 тис. грн. 
Відповідно до оферти Київський спортивний ліцей та умов Договорів підряду під час здійснення робіт з капітального ремонту приміщень спортивного комплексу №1 позивачем застосовувалась низка РЕКНр склад робіт яких передбачав і транспортування сміття з будівельного майданчику до місця його складування. 
Згідно із пунктом 1.12 Ресурсних елементних кошторисних норм на ремонтно-будівельні роботи, затверджених наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 15.06.2021 №156 нормами враховано витрати ресурсів на розвантаження будівельних матеріалів, виробів і конструкцій на приоб?єктному складі, витрати на горизонтальне транспортування матеріалів, виробів і конструкцій від проб?єктного складу до місця установки (укладки) або монтажу (внутрішньобудівельний транспорт), а також витрати на транспортування матеріалів та будівельного сміття, що утворюються в процесі виконання ремонтних робіт, до місця їх складування на будівельному майданчику на відстань до 50 метрів. 
Тобто, навантажувач, як механізм передбачений розцінкою, може використовуватись лише для транспортування сміття до місця складування. При цьому, до складу робіт цих розцінок не входить навантаження сміття на автомобільний транспорт навантажувачем для подальшого вивезення.
Навантаження сміття вручну є окремим видом робіт, що передбачено РЕКНр КР20-40-1. 
РЕКНр з шифром КР20-40-1, як окремий вид робіт було передбачено Договорами підряду з наданням позитивних експертних звітів під час експертиз кошторисної частини проектної документації. 
Враховуючи зазначене, суд погоджується із доводами позивача про те, що фактично відповідач вимагає виключити з обсягів виконаних робіт або застосування навантажувача, або РЕКНр КР20-40-1 - навантаження сміття вручну, а отже зобов`язує позивача здійснити вказані роботи безкоштовно, що не відповідає змісту договорів підряду. 
Наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 №281 відповідно до ч. 2 ст. 7 Закону України «Про ціни і ціноутворення», ч. 2 ст. 17 Закону України «Про інвестиційну діяльність» затверджено Кошторисні норми України у будівництві, які включають в себе, крім іншого, Настанову з визначення вартості будівництва (далі - Настанова).
Відповідно до п. 1.1 Настанови з визначення вартості будівництва ця Настанова визначає основні правила застосування кошторисних норм та нормативів з ціноутворення у будівництві для визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування.
Ця Настанова є обов`язковою для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії.
Відповідно до п. 1.2 Настанови в ній визначено такі терміни та поняття:
договірна ціна - кошторис, яким визначається вартість будівельних робіт, узгоджена сторонами (замовником та підрядником) та обумовлена у договорі;
приблизний кошторис (динамічна договірна ціна) - кошторис, що підлягає уточненню у разі змінення поточних цін на ресурси, що враховані у договірній ціні, а також з інших підстав, визначених умовами договору.
Пунктом 2.5 Настанови визначено, що вартість будівництва визначається: 1) на стадії проектування у складі інвесторської кошторисної документації; 2) на стадії визначення ціни пропозиції учасника процедури закупівель (договірної ціни, яка може встановлюватися твердою або приблизною (динамічною)); 3) на стадії проведення взаєморозрахунків шляхом уточнення окремих вартісних показників, визначених на попередніх стадіях, залежно від виду договірної ціни в порядку, обумовленому в договорі.
Питання визначення вартості будівництва при складанні ціни пропозиції учасника процедур закупівель (договірної ціни) врегульовано в Розділі V цієї Настанови.
Згідно із п. 5.1 Розділу V Ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) розраховується на підставі нормативної потреби в трудових і матеріально-технічних ресурсах, необхідних для здійснення проектних рішень
по об`єкту будівництва, та поточних цін на них або з використанням укрупнених показників вартості робіт, обсяги та види яких передбачені затвердженою проектною документацією.
Для розрахунку ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) замовник надає відомість обсягів робіт, відомість ресурсів до неї без цін або затверджену проектну документацію. За рішенням замовника відомість обсягів робіт може бути складена за міжнародною системою вимірювання, визначеною Замовником.
Для розрахунку ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) окремих видів капітальних ремонтів (див. пункт 3.10 цієї Настанови) замовник надає дефектний акт, форму якого наведено у додатку 29 цієї Настанови.
Ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) формується на підставі вартості будівельних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкта, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених у пункті 4.40 цієї Настанови, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів.
У ціні пропозиції учасника процедури закупівлі (договірній ціні) окремим розділом враховуються також кошти на покриття витрат, пов`язаних з придбанням та доставкою на об`єкт будівництва устаткування, меблів та інвентарю, забезпечення яким покладається на учасника процедури закупівлі (підрядника).
Згідно із п. 5.2 Розділу V договірна ціна є кошторисом вартості підрядних робіт, який узгоджений замовником, і використовується при проведенні взаєморозрахунків. Форму договірної ціни наведено у додатку 30 цієї Настанови, у разі визначення вартості за укрупненими показниками вартості робіт використовується форма договірної ціни, що наведена в додатку 31 цієї Настанови.
Відповідно до п. 5.10 Розділу V поточні ціни на матеріальні ресурси приймаються на підставі проведеного учасником процедури закупівлі (підрядником) аналізу цін (при рівних якісних характеристиках), за обґрунтованою ціною матеріальних ресурсів, що склалася на дату оформлення ціни пропозиції та яка не повинна перевищувати середню ціну в регіоні.
Витрати з транспортування матеріальних ресурсів розраховуються на підставі їх нормативної кількості, відстані перевезень та чинних тарифів.
Якщо перевезення планується здійснювати власними транспортними засобами учасника процедури закупівлі (підрядника), витрати з транспортування матеріальних ресурсів визначаються на підставі розрахунків вартості перевезень за 1 т на необхідну відстань відповідними транспортними засобами. Загальновиробничі та адміністративні витрати, а також прибуток враховуються в ціні пропозиції учасника процедури закупівлі (договірній ціні) в цілому по об`єкту будівництва і обчислюються з урахуванням трудовитрат робітників, зайнятих на керуванні та обслуговуванні власного автомобільного транспорту.
Заготівельно-складські витрати розраховуються виходячи з відповідних статей цих витрат та обсягів матеріальних ресурсів, які зберігаються на складах та застосовуються безпосередньо на об`єкті будівництва, потужності організації та обсягів робіт по цьому об`єкту будівництва або за домовленістю сторін за відсотковими показниками, передбаченими в інвесторській кошторисній документації, що обумовлюється договором.
Відповідно до пункту 5.4. Розділу V вартість експлуатації будівельних машин та механізмів у складі прямих витрат учасник процедури закупівлі (підрядник) визначає виходячи з нормативного часу роботи машин, необхідного для виконання обсягу робіт, що пропонується, та вартості експлуатації машин за одиницю часу їх застосування (машино-година) в поточних цінах з урахуванням положень пунктів 5.5-5.9 цієї Настанови.
Нормативний час роботи будівельних машин та механізмів визначається на підставі РЕКН та обсягів робіт, які пропонуються до виконання.
Отже, відповідно до Настанови за динамічної договірної ціни при здійсненні розрахунків можуть уточнюватись:
витрати, спричинені зростанням вартості матеріально-технічних ресурсів у складі вартості цих ресурсів за поточними цінами;
заробітна плата в складі прямих витрат;
вартість експлуатації будівельних машин та механізмів у складі прямих витрат.
Таким чином, зазначені в Аудиторському звіті твердження щодо неефективного використання коштів, до якого призвело завищення Підрядником вартості матеріалів та устаткування, не відповідають фактичним обставинам справи, ці висновки не містять нормативного обґрунтування виявлених порушень, в т.ч. і посилань на положення 5.10 Настанови, яким врегульовано питання формування ціни пропозиції підрядника.
Крім того, аналітична частина висновку Аудиторського звіту не має належного підґрунтя, оскільки не відображає середньої ціни матеріальних ресурсів у регіоні, як того вимагає пункт 5.10 Настанови, як і алгоритму самого аналізу поточних цін на матеріальні ресурси при рівних якісних характеристиках, що зазначені у відомості ресурсів кошторисної частини проектної документації, посилань на джерела інформації (комерційні пропозиції або інша підтверджена інформація, надана виробниками та/або постачальниками матеріальних ресурсів або отримана з їх відкритих вебресурсів, тощо).
Натомість, в аналітичній частині міститься вказівка на довідку КП «Київекспертиза» від 24.05.2024 №304-896, результати якої відображено у висновку Аудиторського звіту та які взяті за основу при його складенні.
Разом із тим у зазначеній довідці зазначено лише загальне формулювання, відповідно до якого за даними обстежень, контрольних замірів параметрів виконаних робіт та на підставі контрольних розрахунків встановлено неефективне використання коштів, до якого призвело завищення вартості матеріалів, які зазначено у наданих актах приймання виконаних робіт форми №КБ-2в (Таблиці №4, №5 Аудиторської знахідки №1) із наведенням вартості матеріалів та устаткування після перевірки, визначення якої відповідно не має документального підтвердження.
Відповідно до частини 1, 4 статті 36 «Про публічні закупівлі» (в редакції на момент укладення договорів підряду) договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури.
Як зазначалося вище згідно із статтею 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору.
Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Згідно зі статтею 321 Господарського кодексу України у договорі підряду на капітальне будівництво сторони визначають вартість робіт (ціну договору) або спосіб її визначення. Вартість робіт за договором підряду (компенсація витрат підрядника та належна йому винагорода) може визначатися складанням приблизного або твердого кошторису. Кошторис вважається твердим, якщо договором не передбачено інше. Зміни до твердого кошторису можуть бути внесені лише за погодженням сторін.
Відповідно до статті 323 Господарського кодексу України договори підряду (субпідряду) на капітальне будівництво укладаються і виконуються на загальних умовах укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених Кабінетом Міністрів України, відповідно до закону.
Згідно із пунктом 6.4 Настанови при динамічній договірній ціні вартість матеріальних ресурсів у складі прямих витрат при проведенні розрахунків за обсяги виконаних робіт визначається на підставі виконаних обсягів робіт, нормативних витрат матеріальних ресурсів, визначених за КНУ РЕКН, та їх уточненої вартості.
Тож Сторони погодили договірну ціну на виконання підрядних робіт в динамічному розмірі, що відповідає узгодженому кошторису і саме в межах цього кошторису були виконані будівельні роботи підрядником, факт їх виконання сторони підтвердили підписаними актами приймання виконаних будівельних робіт (ф.КБ-2в) та довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрати ф-КБ-3.
Матеріали, які використовувались підрядною організацією під час виконання відповідних робіт на об`єкті, отримувалися від постачальників на підставі накладних за цінами, що були дійсними на момент здійснення купівлі-продажу. Відповідні податкові накладні зареєстровані у встановленому порядку.
Отже, «Аудиторський звіт» від 30.07.2024 № 070-2-3-04/30 складений Департаментом внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за результатами планового аудиту діяльності загальноосвітнього навчального закладу «Київський спортивний ліцей-інтернат» як замовника щодо дотримання актів законодавства, планів, процедур, контрактів під час виконання робіт з капітального ремонту приміщень спортивного комплексу № 1 загальноосвітнього навчального закладу «Київський спортивний ліцей-інтернат» за адресою: віл. Героїв Севастополя, 37 в Солом`янському районі м.Києва протягом 2022-2024 років» у частині пунктів «а», «б», «в», «г», «д», «е», «є», «ж» Аудиторської знахідки № 1 та висновків Аудиторського звіту є протиправними та підлягають скасуванню. 
За визначенням частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Достатніми, у розумінні частини першої статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України, є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
За змістом частини другої вищезазначеної правової норми процесуального закону, питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Разом з тим частина перша статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України покладає на кожну сторону обов`язок довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відтак, беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.
Інші доводи сторін не спростовують викладеного та не доводять протилежного.
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.
При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у сумі 3028,00 грн, що підтверджується наявною в матеріалах справи платіжною інструкцією від 19.12.2024.
Отже, понесені позивачем судові витрати у виді сплаченого судового збору підлягають присудженню на його користь за рахунок бюджетних відповідача.
Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Технобудсервіс 2006» задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати «Аудиторський звіт від 30.07.2024 № 070-2-3-04/30 складений Департаментом внутрішнього фінансового контролю та аудиту виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за результатами планового аудиту діяльності загальноосвітнього навчального закладу «Київський спортивний ліцей-інтернат» як замовника щодо дотримання актів законодавства, планів, процедур, контрактів під час виконання робіт з капітального ремонту приміщень спортивного комплексу № 1 загальноосвітнього навчального закладу «Київський спортивний ліцей-інтернат» за адресою: віл. Героїв Севастополя, 37 в Солом`янському районі м.Києва протягом 2022-2024 років» у частині пунктів «а», «б», «в», «г», «д», «е», «є», «ж» Аудиторської знахідки № 1 та висновків Аудиторського звіту.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Технобудсервіс 2006» (ЄДРПОУ 34574357, адреса: 04071, м. Київ, вул. Набережно-Лугова, буд. 8) понесені ним судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту внутрішнього фінансового контролю та аудиту Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (ЄДРПОУ 34765257, адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 36).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Шевченко А.В.