ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2026 року	Львів	Справа № 380/8067/25 пров. № А/857/33770/25	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого-судді Курильця А.Р.,
суддів Кузьмича С.М., Мікули О.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 09 липня 2025 року у справі № 380/8067/25 за адміністративним позовом Підприємства об`єднання громадян (релігійної організації, профспілки) «ЛЬВІВПРОДУКТ» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення,

суддя в 1-й інстанції Костецький Н.В.,
час ухвалення рішення 09 липня 2025 року,
місце ухвалення рішення м.Львів,
дата складання повного тексту рішення 09 липня 2025 року,

ВСТАНОВИВ:

Підприємство об`єднання громадян (релігійної організації, профспілки) «ЛЬВІВПРОДУКТ» звернулося в суд з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним та скасування рішення.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 09 липня 2025 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №58016 від 26.12.2024 року про відповідність Підприємства об`єднання громадян (релігійної організації, профспілки) «ЛЬВІВПРОДУКТ» критеріям ризиковості платника податку. Зобов`язано Головне управління ДПС у Львівській області виключити Підприємства об`єднання громадян (релігійної організації, профспілки) «ЛЬВІВПРОДУКТ» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.
Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення норм процесуального права та неправильне застосуванням норм матеріального права, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове про відмову в задоволенні позову.
Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що 26 грудня 2024 року ГУ ДПС у Львівській області прийнято рішення № 58016 «Про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку», у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Підставою прийняття такого рішення визначено пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: 07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції); 15 - постачання/придбання товарів з обмеженим терміном придатності за відсутності їх реалізації та/або переробки, та/або відповідних засобів зберігання, та/або придбання послуг оренди відповідних основних засобів.
Звертає увагу, що у період з 25.10.2024 року по 19.12.2024 року позивачем неодноразово було подано до відповідача пакет документів на підтвердження нібито реальності проведених ним операцій з контрагентами. Проте, такі документи не є достатніми та не спростовують здійснення фінансово-господарських операцій з ризиковими контрагентами, що підтверджується рядом рішень Комісії, якими позивача віднесено до «ризикового платника податку» (у тому числі оскаржуваного у цій справі). При цьому, попередні рішення Комісії позивач не оскаржував у судовому порядку, вони не визнавалися судом протиправними і на теперішній час не скасовані. Вказує, що, на підтвердження фактичного здійснення господарських операцій, платник повинен мати відповідні первинні документи, які мають бути належно оформленими, містити всі необхідні реквізити, бути підписані уповноваженими особами та, які в сукупності з встановленими обставинами справи, зокрема, і щодо можливостей здійснення господарюючими суб`єктами відповідних операцій з урахуванням часу, місця знаходження майна, обсягу матеріальних та трудових ресурсів, економічно необхідних для виконання умов, обумовлених договорами, мають свідчити про беззаперечний факт реального вчинення господарських операцій, що і є підставою для формування платником податкового обліку. Наголошує, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 16 січня 2025 року № 10620 прийнято Комісією ГУ ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності (постачання товарів (послуг) платнику(ам) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку; придбання товарів (послуг) у платника(ів) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. Крім того, Комісією було встановлено постачання товару, походження якого не прослідковується за ланцюгом постачання, а також накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їх зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючого органу звітності). Вказує, що щодо коду « 07» - відповідно до Інструкції зі статистики кількості працівників, затвердженої наказом Державного комітету статистики України від 28.09.2005 № 286, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30 листопада 2005 року за № 1442/11722 показник середньої кількості усіх працівників у еквіваленті повної зайнятості характеризує умовну кількість працівників (робочих місць), що відпрацювали повний робочий день, яка необхідна для виконання встановленого (визначеного) підприємством обсягу робіт (послуг). Методика його визначення базується на перерахунку оплаченого робочого часу усього персоналу (штатні працівники, сумісники, працюючі за договорами), що залучався до роботи у звітному періоді й отримав відповідну заробітну плату, в умовну кількість працівників, яких було б достатньо підприємству для виконання фактичного обсягу роботи за умови роботи всіх працівників упродовж повного робочого дня, виходячи із встановленої його тривалості. Однак, відповідно поданого позивачем до контролюючого органу штатного розпису на Підприємстві працює лише 2 працівники (директор та укладальник-пакувальник). Щодо коду « 11» вказує, що проведеним аналізом даних ЄРПН Комісією встановлено, що за період 2024 року ТОВ «СІМАР ЕКСПРЕС» обсяг придбання (3 140 641 тонну газу) значно перевищують обсяг реалізації (27 184,61 тонни газу), що свідчить про значне його накопичення без подальшої реалізації. Щодо коду « 15» вказує, що позивачем не підтверджено контролюючому органу факт походження, постачання та придбання товарів з обмеженим терміном придатності. Не надано підтвердження щодо наявності відповідних засобів та місць зберігання товарів. Посилання позивача лише на неможливість застосування до нього критеріїв ризиковості на підставі існування у податкового органу негативних даних стосовно його контрагентів, є безпідставним, оскільки законодавством установлений обов`язок суб`єкта господарської діяльності пересвідчитися у добросовісності свого контрагента з метою уникнення відповідальності. При цьому, позивач, як активний учасник господарської діяльності на певному сегменті ринку, обізнаний з тонкощами роботи на цьому ринку, а відтак має розуміння сутності та тонкощів певних операцій, має усвідомлення не тільки щодо базових документів, які супроводжують певні операції, а й щодо інших документів, які зазвичай супроводжують такого роду операції. Відтак, саме позивач має можливість визначити конкретний перелік документів, який наявний у нього та супроводжує певні операції з тим, щоб подати ці документи. За позивачем залишається право належними документами довести реальність здійснення фінансово-господарських операцій у межах своєї господарської діяльності, та у разі повноти документів по даних операціях, подальшого прийняття позитивного рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування. Однак, позивач ані до контролюючого органу, ані до матеріалів справи не долучив документів та пояснень, які б спростовували інформацію, що стала підставою включення його до переліку ризикових.
Колегія суддів вважає можливим розглянути дану справу в порядку письмового провадження відповідно до п.3 ч.1 ст. 311 КАС України.
Підприємство об`єднання громадян (релігійної організації, профспілки) «ЛЬВІВПРОДУКТ» зареєстроване як юридична особа, ЄДРПОУ 44186691, перебуває на загальній системі оподаткування та є платником податку на додану вартість.
Позивач проводить господарську діяльність за такими видами діяльності: 10.11 Виробництво м`яса (основний), 10.12 Виробництво м`яса свійської птиці; 10.13 Виробництво м`ясних продуктів; 10.20 Перероблення та консервування риби, ракоподібних і молюсків; 10.41 Виробництво олії та тваринних жирів; 10.42 Виробництво маргарину і подібних харчових жирів; 10.85 Виробництво готової їжі та страв; 10.86 Виробництво дитячого харчування та дієтичних харчових продуктів; 10.89 Виробництво інших харчових продуктів, н.в.і.у.; 10.91 Виробництво готових кормів для тварин, що утримуються на фермах; 10.92 Виробництво готових кормів для домашніх тварин; 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням; 77.39 Надання в оренду інших машин, устаткування та товарів, н.в.і.у.
Комісією Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.08.2023 № 42650, яким ПОГ «ЛЬВІВПРОДУКТ» визнано таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Підставою прийняття рішення вказано: «У зв`язку з виявленням обставин/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності».
У розділі «Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості» зазначено операції щодо постачання:
- «постачання», період здійснення господарської операції – з 01.06.2023 по 29.08.2023, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова – 020312, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції – 44676394;
- «постачання», період здійснення господарської операції – з 01.06.2023 по 29.08.2023, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова – 0207, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції – 44676394.
28.10.2024 позивачем через електронний кабінет подано до Комісії Повідомлення (Пояснення) про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку та щодо виключення ПОГ «ЛЬВІВПРОДУКТ» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, разом із копіями документів, що свідчать про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Рішенням Комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №51965 від 05.11.2024, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 25.10.2024 №1, ПОГ «ЛЬВІВПРОДУКТ» визнано таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку та встановлено ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку. Підставою прийняття рішення вказано: «п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку».
У розділі «Ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку «Документи» вказано: «банківська виписка з особових рахунків; складські документи (інвентаризаційні описи); паспорт якості».
ПОГ «ЛЬВІВПРОДУКТ» повторно через електронний кабінет платника податків подало до Комісії Повідомлення (Пояснення) вих. №2/2024 від 18.12.2024 про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку та щодо виключення ПОГ «ЛЬВІВПР0ДУКТ`з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, разом із копіями документів, що свідчать про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Рішенням Комісії Головного управління ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №58016 від 26.12.2024, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 19.12.2024 №2, ПОГ «ЛЬВІВПРОДУКТ» визнано таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку та встановлено ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Підставою прийняття рішення вказано: «п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку», рішення прийнято на підставі податкової інформація за такими кодами: 07 - недостатня кількість трудових ресурсів, необхідних для здійснення господарської операції в обсягах, зазначених у податковій накладній/ розрахунку коригування (за відсутності інформації щодо придбання послуг з виконання робіт, які необхідні для здійснення господарської операції); код 15 постачання/придбання товарів з обмеженим терміном придатності за відсутності їх реалізації та/або переробки, та/або відповідних засобів зберігання, та/або придбання послуг оренди відповідних основних засобів.
У розділі «Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості» зазначено операції щодо постачання:
- «постачання», період здійснення господарської операції – з 01.08.2024 по 26.12.2024, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова – 03036, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції – 44186691;
- «постачання», період здійснення господарської операції – з 01.08.2024 по 26.12.2024, код згідно УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова – 03048, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції – 44186691.
Не погоджуючись із рішенням відповідача від №58016 від 26.12.2024 та вважаючи його протиправним, позивач звернувся до суду із даним позовом.
За визначенням, наведеним у пункті 61.1 статті 61 Податкового кодексу України (далі -ПК України) податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Відповідно до пунктом 62.1 статті 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статі 39 цього Кодексу.
Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 окрім іншого затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Так, Порядком № 1165 визначено процедуру прийняття комісією ДПС рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Згідно з пунктом 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Відповідно до пункту 3 Порядку № 1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.
Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/ невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку, комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Крім того, пунктом 7 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Згідно з пунктом 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Аналіз наведених вище приписів Порядку № 1165 дає підстави для висновку про те, що рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку повинно містити чітку підставу, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Водночас, додаток 1 до Порядку №1165 містить перелік Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.
Так, віднесення до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість здійснюється у разі наявної у контролюючого органу податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
У затвердженій формі рішення (про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (додаток 4 до Порядку №1165) передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.
Отже, при здійсненні опрацювання податкових накладних, направлених для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковий орган проводить моніторинг відповідності/не відповідності критеріям ризиковості платника податку або здійсненої господарської операції.
При цьому, форма рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачає зазначення контролюючим органом конкретної податкової інформації, яка стала підставою для прийняття вказаного рішення на підставі пункту 8 Критеріїв.
Згідно з додатком 4 Порядку № 1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.
З урахуванням викладеного, суд зауважує, що законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.
Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.
При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.
При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.
На необхідність належного заповнення встановленої форми рішення звернув увагу Верховний Суд у постанові від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 у подібних правовідносинах, згідно до правових висновків якого при вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу. Так, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: - у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, або - з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від р. № -. У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Відповідно до оскаржуваного рішення №58016 від 26.12.2024, таке прийнято відповідачем з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 19.12.2024 №2 та у зв`язку із не наданням платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку: паспорт якості, сертифікат відповідності, складські документи (інвентаризаційні описи).
Суд не погоджується із таким висновком податкового органу з огляду на наступне.
Відповідно до матеріалів справи, між ПОГ «ЛЬВІВПРОДУКТ» (Продавець) та фізичними особами-підприємцями (Покупці) було укладено типові договори купівлі-продажу: ФОП ОСОБА_1 договір купівлі-продажу №13/2024 від 01.11.2024; ФОП ОСОБА_2 договір купівлі-продажу №7/2024 від 01.11.2024; ФОП ОСОБА_3 договір купівлі-продажу №8/2024 від 01.11.2024; ФОП ОСОБА_4 договорі купівлі-продажу №362/2023 від 07.07.2023; ФОП ОСОБА_5 №369/2023 від 01.09.2023; ФОП ОСОБА_6 договір купівлі-продажу №3/2024 від 01.11.2024; ФОП ОСОБА_7 договір купівлі-продажу №4/2024 від 01.11.2024; ФОП ОСОБА_8 договір купівлі-продажу №10/2024 від 01.11.2024; ФОП ОСОБА_9 договір купівлі-продажу №9/2024 від 01.11.2024; ФОП ОСОБА_10 договір купівлі-продажу №368/2023 від 01.09.2023; ФОП ОСОБА_11 договір купівлі-продажу №372/2023 від 01.09.2023; ФОП ОСОБА_12 договір купівлі-продажу № 5/2024 від 01.11.2024; ФОП ОСОБА_13 договір купівлі-продажу №358/2023 від 07.07.2023; ФОП ОСОБА_14 договір купівлі-продажу №361/2023 від 07.07.2023; ФОП ОСОБА_15 договір купівлі-продажу № 6/2024 від 01.11.2024; ФОП ОСОБА_16 договір купівлі-продажу №12/2024 від 01.11.2024; ФОП ОСОБА_17 договір купівлі-продажу №357/2023 від 07.07.2023; ФОП ОСОБА_18 договір купівлі-продажу №11/2024 від 01.11.2024; ФОП ОСОБА_19 договір купівлі-продажу № 360/2023 від 07.07.2023; ФОП ОСОБА_20 договір купівлі-продажу № 353/2023 від 07.07.2023; ФОП ОСОБА_21 договір купівлі-продажу № 354/2023 від 07.07.2023; ФОП ОСОБА_22 договір купівлі-продажу №14/2024 від 01.10.2024; ФОП ОСОБА_23 договір купівлі-продажу №15/2024 від 01.10.2024; ФОП ОСОБА_24 договір купівлі-продажу №18/2024 від 02.12.2024; ФОП ОСОБА_25 договір купівлі-продажу №17/2024 від 02.12.2024; ФОП ОСОБА_26 договір купівлі-продажу №16/2024 від 02.12.2024; ФОП ОСОБА_27 договір купівлі-продажу №371/2023 від 01.09.2023; ФОП ОСОБА_28 договір купівлі-продажу №373/2023 від 01.09.2023.
Відповідно до умов пункту 1.1. вказаних Договорів, в порядку та на умовах, визначених у цьому Договорі, Продавець зобов`язується передати у власність Покупця, а Покупець зобов`язується прийняти у свою власність та оплатити Товар в кількостях та за ціною (вартістю), що наводяться у видаткових накладних, які підписуються та скріплюються печатками обох Сторін та є невід`ємною частиною цього Договору. Передача Товару у власність Покупця здійснюється Продавцем за адресою складів Продавця (п.2.1. Договору). Факт передачі Товару у власність Покупцеві оформляється видатковими накладними, які підписуються обома Сторонами у момент передачі-приймання Товару (2.2.) Товар доставляється (перевозиться) силами та засобами Покупця (п.2.4.Договору).
На виконання умов вищевказаних Договорів купівлі-продажу товарів ПОГ «ЛЬВІВПРОДУКТ» в період з 01.08.2024 - 26.12.2024 (за кодами УКТЗЕД: 03036 та 03048) здійснив продаж товарів вищевказаним контрагентами, що підтверджується видатковими накладними підписаними сторонами договорів: видаткова накладна №2006 від 01.10.2024; видаткова накладна №1541 від 06.09.2024; видаткова накладна №1538 від 29.08.2024; видаткова накладна №1539 від 29.08.2024; видаткова накладна № 3007 від 18.12.2024; видаткова накладна № 3006 від 18.12.2024; видаткова накладна №2586 від 13.11.2024; видаткова накладна №2585 від 13.11.2024; видаткова накладна №2584 від 13.11.2024; видаткова накладна №2583 від 13.11.2024; видаткова накладна №2580 від 13.11.2024; видаткова накладна №2579 від 13.11.2024; видаткова накладна №2578 від 13.11.2024; видаткова накладна №2577 від 13.11.2024; видаткова накладна №2576 від 13.11.2024; видаткова накладна № 2575 від 13.11.2024; видаткова накладна № 2574 від 13.11.2024; видаткова накладна № 2571 від 13.11.2024; видаткова накладна №2570 від 13.11.2024; видаткова накладна № 3028 від 25.12.2024; видаткова накладна №3006 від 13.12.2024; видаткова накладна №2694 від 26.11.2024; видаткова накладна №2614 від 20.11.2024; видаткова накладна №2573 від 13.11.2024; видаткова накладна № 2006 від 01.10.2024; видаткова накладна №2704 від 26.11.2024; видаткова накладна №2622 від 20.11.2024; видаткова накладна № 2582 від 13.11.2024; видаткова накладна №2572 від 13.11.2024; видаткова накладна №2613 від 20.11.2024; видаткова накладна №2693 від 26.11.2024; видаткова накладна №3007 від 18.12.2024; видаткова накладна №3024 від 20.12.2024; видаткова накладна № 3025 від 25.12.2024; видаткова накладна №2581 від 13.11.2024; видаткова накладна №2709 від 13.11.2024; видаткова накладна №2708 від 26.11.2024; видаткова накладна №2707 від 26.11.2024; видаткова накладна №2706 від 26.11.2024; видаткова накладна №2705 від 26.11.2024; видаткова накладна №2703 від 26.11.2024; видаткова накладна №2702 від 26.11.2024; видаткова накладна №2701 від 26.11.2024; видаткова накладна №2700 від 26.11.2024; видаткова накладна №2699 від 26.11.2024; видаткова накладна №2698 від 26.11.2024; видаткова накладна №2696 від 26.11.2024; видаткова накладна №2695 від 26.11.2024; видаткова накладна №2691 від 26.11.2024; видаткова накладна № 2690 від 26.11.2024; видаткова накладна №2623 від 26.11.2024; видаткова накладна №3072 від 20.12.2024; видаткова накладна №3051 від 18.12.2024; видаткова накладна №2621 від 20.11.2024; видаткова накладна №2620 від 20.11.2024; видаткова накладна №2619 від 20.11.2024; видаткова накладна №2618 від 20.11.2024; видаткова накладна №2617 від 20.11.2024; видаткова накладна №2616 від 20.11.2024; видаткова накладна №2615 від 20.11.2024; видаткова накладна № 2587 від 13.11.2024; видаткова накладна №2835 від 26.11.2024; видаткова накладна №2834 від 26.11.2024; видаткова накладна № 2710 від 26.11.2024; видаткова накладна № 3023 від 25.12.2024; видаткова накладна №3066 від 25.12.2024; видаткова накладна №3064 від 25.12.2024; видаткова накладна №3063 від 25.12.2024; видаткова накладна №3053 від 25.12.2024; видаткова накладна №3037 від 25.12.2024; видаткова накладна №3036 від 25.12.2024; видаткова накладна № 3035 від 26.12.2024; видаткова накладна №3034 від 25.12.2024; видаткова накладна № 3033 від 25.12.2024; видаткова накладна №3032 від 25.12.2024; видаткова накладна №3031 від 25.12.2024; видаткова накладна №3047 від 23.12.2024; видаткова накладна №3045 від 23.12.2024; видаткова накладна №3042 від 23.12.2024; видаткова накладна №3041 від 23.12.2024; видаткова накладна №3022 від 20.12.2024; видаткова накладна №3019 від 19.12.2024; видаткова накладна №3018 від 18.12.2024; видаткова накладна №3009 від 18.12.2024; видаткова накладна №3005 від 18.12.2024; видаткова накладна №3004 від 18.12.2024; видаткова накладна №3002 від 18.12.2024; видаткова накладна №3001 від 18.12.2024; видаткова накладна №3000 від 18.12.2024; видаткова накладна №2999 від 18.12.2024; видаткова накладна №3008 від 16.12.2024; видаткова накладна №3003 від 04.12.2024.
Розрахунки та оплата між контрагентами ПОГ «ЛЬВІВПРОДУКТ» та ФОП ОСОБА_1 ; ФОП ОСОБА_2 ; ФОП ОСОБА_29 ; ФОП ОСОБА_4 ; ФОП ОСОБА_5 , ФОП ОСОБА_6 , ФОП ОСОБА_7 , ФОП ОСОБА_8 , ФОП ОСОБА_9 , ФОП ОСОБА_10 , ФОП ОСОБА_11 , ФОП ОСОБА_12 , ФОП ОСОБА_13 , ФОП ОСОБА_14 , ФОП ОСОБА_15 , ФОП ОСОБА_16 , ФОП ОСОБА_17 „ ФОП ОСОБА_18 , ФОП ОСОБА_19 , ФОП ОСОБА_20 , ФОП ОСОБА_21 , ФОП ОСОБА_22 , ФОП ОСОБА_23 , ФОП ОСОБА_24 , ФОП ОСОБА_25 , ФОП ОСОБА_26 , ФОП ОСОБА_27 , ФОП ОСОБА_28 , підтверджуються: банківською випискою за 29.08.2024; банківською випискою за 08.08.2024; банківською випискою за 06.09.2024; банківською випискою за 14.11.2024; банківською випискою за 01.10.2024; банківською випискою за 07.01.2024; банківською випискою за 21.11.2024; банківською випискою за 27.11.2024; банківською випискою за 19.12.2024; банківською випискою за 27.12.2024.
Взаєморозрахунки та надходження оплати від контрагентів ФОПів підтверджується картками - рахунку №361 за період серпень 2024 - грудень 2024.
Також, розрахунки підтверджуються платіжними інструкціями: №74 від 08.08.2024; №65 від 29.08.2024; №55 від 08.08.2024; №85 від 06.09.2024; №30 від 01.10.2024; №36 від 07.10.2024; №26 від 14.11.2024; №45 від 14.11.2024; №2 від 14.11.2024; №22 від 14.11.2024; №75 від 14.11.2024; №53 від 14.11.2024; №48 від 14.11.2024; № 169 від 14.11.2024; №41 від 14.11.2024; №41 від 14.11.2024; № 25 від 14.11.2024; №94 від 14.11.2024; №89 від 14.11.2024; №18 від 14.11.2024; №73 від 14.11.2024; №10 від 14.11.2024; №169 від 14.11.2024; №94 від 14.11.2024; №79 від 21.11.2024; №93 від 21.11.2024; №24 від 21.11.2024; №55 від 21.11.2024; №6 від 21.11.2024; №172 від 21.11.2024; №50 від 21.11.2024; №52 від 21.11.2024; №32 від 21.11.2024; №14 від 21.11.2024; №47 від 21.11.2024; №39 від 27.11.2024; №3211 від 27.11.2024; №84 від 27.11.2024; №62 від 27.11.2024; №88 від 27.11.2024; №25 від 27.11.2024; №20 від 27.11.2024; №81 від 27.11.2024; №57 від 27.11.2024; №20 від 27.11.2024; №35 від 27.11.2024; №180 від 27.11.2024; №54 від 27.11.2024; №55 від 27.11.2024; №106 від 27.11.2024; №30 від 27.11.2024; №88 від 27.11.2024; №180 від 27.11.2024; №59 від 27.11.2024; № 182 від 27.11.2024; №25 від 19.12.2024; №32 від 19.12.2024; №95 від 19.12.2025; №111 від 19.12.2024; №31 від 19.12.2024; №66 від 19.12.2024; №73 від 19.12.2024; №193 від 19.12.2024; №98 від 19.12.2024; №4 від 19.12.2024; №75 від 19.12.2024; №198 від 19.12.2024.
Постачальником товару (код УКТЗЕД 03048 та 03036) є ТОВ «ЛЕОПОЛІС-МАРКЕТ» купівля здійснювалась ПОГ «ЛЬВІВПРОДУКТ» на підставі договору купівлі-продажу №16 від 01.02.2023, придбання товарів здійснювалось на підставі: видаткової накладної №449 від 02.06.2023; видаткової накладної №454 від 06.06.2023; видаткової накладної №455 від 06.06.2023; видаткової накладної №456 від 06.06.2023; видаткової накладної №450 від 05.06.2023; видаткової накладної №453 від 05.06.2023; видаткової накладної №457 від 07.06.2023; видаткової накладної №459 від 07.06.2023; видаткової накладної №475 від 09.06.2023; видаткової накладної №474 від 09.06.2023; видаткової накладної №472 від 09.06.2023; видаткової накладної №473 від 09.06.2023; видаткової накладної №471 від 08.06.2023; видаткової накладної №485 від 12.06.2023; видаткової накладної №486 від 12.06.2023; видаткової накладної №484 від 12.06.2023; видаткової накладної №480 від 10.06.2023; видаткової накладної №479 від 09.06.2023; видаткової накладної №489 від 13.06.2023; видаткової накладної №487 від 13.06.2023; видаткової накладної №488 від 13.06.2023.
Копії документів, що підтверджують здійснення фінансово-господарських операцій, позивачем подано до податкового органу. 
Позивач повідомив податковий орган, що для здійснення господарської діяльності орендує нежитлове приміщення: холодильне приміщення загальною площею 300 кв.м. за адресою: 79040, Україна, Львівська обл., м. Львів, вулиця Апостола Д., будинок, 16 на підставі договору оренди №01/01/2023 від 01 січня 2023 року укладеного між ТОВ «Переробне підприємство «ПРОМІНЬ» та ПОГ «ЛЬВІВПРОДУКТ» (повідомлення 20-ОПП).
Також позивач подав Інвентаризаційні описи товарно-матеріальних цінностей, що знаходяться на складі станом на 31.08.2024 та на 31.12.2024, сертифікати якості товарів.
Зазначені документи разом із поясненнями також надані до податкового органу.
Щодо віднесення до ризикових контрагентів позивача суд зазначає, що ч. 2 ст. 61 Конституції України закріплено індивідуальний характер юридичної відповідальності, за яким платник податку повинен відповідати лише за свої дії або бездіяльність, проте, за свого контрагента платник податків не несе відповідальності.
У даному питанні Верховний Суд неодноразово висловлював позицію в підтримку платників податків.
У постановах від 30.08.2019 у справі №804/17176/14 та від 05.02.2020 у справі №823/1519/16 Верховний Суд виклав висновок, про те, що норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування об`єкта оподаткування податком на прибуток, витрат та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат та податкового кредиту, за можливу неправомірну діяльність його контрагентів за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагентів та злагодженість дій між ними.
Суд вважає, що позивач надав податковому органу усі належні документи на спростування обставин, що стали підставою для віднесення його до п 8 Критеріїв ризиковості платника.
Суд зауважує, що відповідачем в оскаржуваному рішенні не вказано, які конкретно документи мав ще подати позивач на підтвердження невідповідності критеріям ризиковості платника податку, з огляду на те, що позивач неодноразово подавав відповідачу копії документів на підтвердження того, що всі господарські операції позивача були реальними. Можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження провадження фінансово-господарської діяльності підприємства залежить від чіткого формулювання фіскальним органом, що прямо впливає на можливість надання платником податку в подальшому відповідних документів, достатніх для прийняття рішення про невідповідністю платника податку критеріям ризиковості платника податку. Суд приймає до уваги, що доказів того, що позивач або його керівник порушили податкове законодавство та відносно них існує будь-яке кримінальне провадження чи допущені інші податкові порушення, суду не надано.
Згідно п.п.40, 42, 43, 44, 45, 46 Порядку №1165 засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення. Рішення, прийняті комісіями контролюючих органів, підлягають реєстрації засобами інформаційних систем ДПС. Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років. Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.
Суду не надано протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Львівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, з якого можна встановити підстави віднесення позивача до переліку ризикових підприємств.
Відповідачем не надано належних доказів, які досліджувалися в ході засідання Комісії і які слугували підставою для прийняття оскаржуваного рішення, зокрема, не надано доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України, а текст оскаржуваного рішення контролюючого органу не містять ані юридичних мотивів, ані фактичних мотивів класифікації заявника як ризикового платника податків.
Враховуючи викладені обставини в сукупності суд дійшов висновку, що оскаржені рішення відповідача №58016 від 26.12.2024 не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості актів індивідуальної дії, та породжує його неоднозначне трактування, що в свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.
Згідно п. 19 ст. 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.
Характерною особливістю такого індивідуального акту є їх виражений правозастосовний характер, тобто конкретність, а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами владних повноважень, які вдають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно- правових відносин, обумовлених цими актами.
Загальними вимогами, які висуваються до акту індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» від 01.07.2003 вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.
Крім цього, суд зауважує, що законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Матеріали справи свідчать, що відповідні положення відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення дотримані не були, що зумовило звернення позивача до суду з цим позовом.
За встановлених обставин справи, суд робить висновок про порушення відповідачем порядку прийняття рішення, а також вимог щодо його обґрунтованості.
Відтак, рішення комісії ГУ ДПС у Львівській області №58016 від 26.12.2024 не ґрунтується на вимогах законодавства та підлягає скасуванню.
Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Згідно із ч. ч. 1, 2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) у справі «Чуйкіна проти України» зазначив, що процесуальні гарантії, викладені у ст. 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином ст. 6 Конвенції втілює «право на суд», в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21.02.1975 у справі «Толдер проти Сполученого Королівства». Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог п. 1 ст. 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для п. 1 ст. 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах «Мултіплекс проти Хорватії» (Multiplex v. Croatia), заява № 58112/00, п. 45, від 10.07.2003 та «Кутіч проти Хорватії» (Kutic v. Croatia), заява № 48778/99, п. 25, ECHR 2002-ІІ).
У даному випадку позовна вимога щодо зобов`язання виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, не є втручанням у дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень, а є гарантією того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.
Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження
При цьому під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Суд враховує, що спосіб відновлення порушеного права позивача має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.
Така правова позиція узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 08.11.2019 по справі №227/3208/16-а.
За вказаних обставин, обираючи належний спосіб захисту порушеного права позивача, суд вважає за необхідне зобов`язати ГУ ДПС у Львівській області виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
Решта доводів та заперечень учасників справи, висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відображено принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
Відповідно дост. 316 КАС Українисуд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні не спростовуються і підстав для його скасування немає.
Враховуючи наведене вище, апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Керуючись ст.ст.308,315,316,321,322,325,328,329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 09 липня 2025 року у справі № 380/8067/25 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду лише з підстав, визначених ст. 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий суддя	 	А. Р. Курилець 	
судді	 	С. М. Кузьмич 	
 	 	О. І. Мікула  	
Повне судове рішення складено 04 березня 2026 року.