Київський апеляційний суд

П О С Т А Н О В А 

І м е н е м У к р а ї н и 

16 грудня 2025 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Тютюн Т.М. за участю:
особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 ,
прокурора Сироватки В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу про адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, за апеляційною скаргою 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Біла Церква Київської області, громадянки України, старшого державного виконавця Білоцерківського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), що зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , 
на постанову судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 6 серпня 2025 року,

у с т а н о в и в :

Постановою судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06.08.2025 на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1726 КУпАП, у виді штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень. 

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , обіймаючи посаду старшого державного виконавця Білоцерківського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), будучи державним службовцем категорії "В" і відповідно до п.п."в" п.1 ч.1 ст.3 Закону України "Про запобігання корупції" та примітки до ст.1726 КУпАП суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, 5 квітня 2024 року, тобто несвоєчасно, без поважних причин, подала щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, яку зобов`язана була подати на виконання вимог ч.1 ст.45 Закону України "Про запобігання корупції", ч.5 ст.3 Закону України "Про державну службу" шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) за формою, що визначається НАЗК, до 1 квітня 2024 року, чим вчинила правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч.1 ст.1726 КУпАП.
Суддя місцевого суду дійшов висновку, що зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини знайшли своє підтвердження.
Зі змісту апеляційної скарги вбачається, що ОСОБА_1 просить постанову судді місцевого суду скасувати та закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Як зазначає ОСОБА_1 , вона перебувала у відпустці для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку з 07.02.2022 по 08.12.2024. Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022, введено воєнний стан, який продовжено. Законом України "Про захист інтересів суб`єктів подання звітності та інших документів у період дії воєнного стану або стану війни" № 2115-ІХ від 03.03.2022 було внесено зміни до Закону України "Про запобігання корупції" (далі - Закон) та передбачено особливості фінансового контролю в умовах воєнного стану. Так, НАЗК роз`яснило, що уповноважені особи не здійснюють повні перевірки декларацій під час воєнного стану і загалом під час воєнного стану держслужбовці не зобов`язані подавати декларації, але можуть робити це добровільно. 
У січні 2025 року випадково виявила на офіційному сайті НАЗК оновлене роз`яснення щодо фінансової доброчесності № 4 від 13.11.2023 для декларування за 2024 рік відповідно до Закону України "Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану" № 3384-ІХ від 20.09.2023, з якого дізналася про подання декларацій за 2021 та 2022 роки до 31.01.2024, а за 2023 рік - до 01.04.2024. Тому 26.01.2024 та 28.01.2024 вчасно подала декларації за 2021 та 2022 роки. Одночасно на офіційній сторінці НАЗК за посиланням https://nazk.gov.ua/uk/novyny/chy-obov-yazkovo-podavaty-deklaratsiyi-pid-chas-vijny/ була зазначена інформація про те, що під час дії воєнного стану не обов`язково подавати декларації будь-якого виду.
Крім того, ОСОБА_1 просить врахувати, що всі попередні декларації подала вчасно, що в період з січня по квітень 2024 року на території Білоцерківського району Київської області відбувалися планові та аварійні відключення електроенергії внаслідок масованих атак на енергосистему, постійно оголошувались повітряні тривоги, у зв`язку з чим вона з двома малолітніми дітьми перебувала в укритті, а також опікувалась батьком, який проходив медичні обстеження. У зв`язку з великою кількістю користувачів, які намагались подати декларації до 01.04.2024, сайт НАЗК зазнавав значного навантаження, що призводило до збоїв у роботі. Ці обставини в сукупності з відсутністю технічного обладнання вдома, ключа ЕЦП, повної та достовірної інформації про доходи за 2023 рік, які є поважними причинами, призвели до несвоєчасного подання декларації.
Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , яка підтримала апеляційну скаргу і просила її задовольнити; пояснення прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вважаючи постанову судді законною та обґрунтованою; вивчивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов висновку, що її належить задовольнити, з таких підстав. 
Висновки суду про те, що ОСОБА_1 , яка відповідно до наказу Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) № 3891/03 від 16.08.2021 працює на посаді старшого державного виконавця Білоцерківського відділу державної виконавчої служби у Білоцерківському районі Київської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) з 06.05.2021 і якій присвоєно черговий 8 ранг державного службовця в межах категорії "В" посад державної служби,тобто є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону, 5 квітня 2024 року подала декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, є вірними і не оспорюються в апеляційній скарзі. 
Ці обставини підтверджуються даними в протоколі про вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, копіях наказів Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) № 18203 від 07.06.2021, № 3891/03 від 16.08.2021, трудової книжки, особової картки державного службовця, роздруківки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2023 рік, з послідовністю дій користувача Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Також ОСОБА_1 була ознайомлена з вимогами і обмеженнями щодо прийняття та проходження державної служби відповідно до Законів України "Про державну службу", "Про запобігання корупції".
Законом України "Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану" № 3384-ІХ від 20.09.2023, який набрав чинності 12.10.2023, пункт 27 у розділі XIII "Прикінцеві положення" Закону України "Про запобігання корупції" викладено в новій редакції.
Відповідно до абз.1 цього пункту установлено, що особи, які у 2022-2023 роках не подали декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статті 45 цього Закону, і кінцевий строк для подання яких настав до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану", подають такі декларації не пізніше 31 січня 2024 року. Суб`єкти декларування, зазначені у частинах сьомій - чотирнадцятій статті 45 цього Закону, подають відповідні декларації у строки, встановлені частинами сьомою - чотирнадцятою статті 45 цього Закону, якщо відповідні декларації не було подано раніше".
Відповідно до абз.4 цього пункту установлено, що з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законів України про визначення порядку подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в умовах воєнного стану" здійснення заходів фінансового контролю, передбачених розділом VII цього Закону (зокрема подання декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування), відновлюється у повному обсязі та здійснюється у порядку та строки, визначені цим Законом (у тому числі з урахуванням особливостей, встановлених частинами сьомою - чотирнадцятою статті 45 цього Закону).
Декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2021 і 2022 роки ОСОБА_1 подала 26.01.2024 і 28.01.2024, тобто в установлений абз.1 п.27 розділу XIII "Прикінцеві положення" Закону строк.
Відповідно до диспозиції ч.1 ст.1726 КУпАП відповідальність настає за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Згідно з ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Отже, для притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення необхідно встановити у тому числі наявність вини у формі умислу або необережності.
ОСОБА_1 не заперечує факт порушення строків подання щорічної декларації за 2023 рік, що вчинено нею зі спливом 5 днів поза межами визначеного законом строку. Поважність причин пропуску цього строку в суді першої інстанції ОСОБА_1 пояснювала тим, що перебувала у відпустці для догляду за дитиною до досягнення трирічного віку, наявністю родинних обставин, зокрема, доглядом за батьком, а також дією воєнного стану в країні. 
Суд вказав у постанові, що перебування у відпустці не виключає можливості виконання цього обов`язку, адже подання декларації здійснюється дистанційно через вебпортал НАЗК та не потребує значного часу чи фізичної присутності. До того ж, ОСОБА_1 у січні 2024 року вже подавала щорічні декларації за 2021 та 2022 роки, що свідчить про її обізнаність з обов`язком стосовно подання також і декларації за 2023 рік, а також про наявність технічної можливості для здійснення відповідних дій. Не взяв суд до уваги і посилання ОСОБА_1 на необхідність допомоги батькові, оскільки обстеження проводились у конкретні дні лютого і березня 2024 року і носили плановий характер, що не є надзвичайними чи непередбачуваними обставинами, які унеможливлюють подання декларації, що в подальшому зайняло у неї 13 хвилин. Зважив суд і на рівець професійної підготовки та правову обізнаність, які передбачають належне знання та дотримання норм антикорупційного законодавства, у тому числі щодо строків і порядку подання щорічної декларації.
Отже, за висновком суду, ці обставини не є поважними і не звільняють ОСОБА_1 від виконання прямого обов`язку, передбаченого антикорупційним законодавством, стосовно подання щорічної декларації. 
З таким висновком суд апеляційної інстанції не погоджується з огляду на наступні обставини.
Пропуск строку подання декларації є незначним та обумовлений перебуванням ОСОБА_1 вдома з двома малолітніми дітьми в період декларування. Аварійні та стабілізаційні відключення електроенергії та систематичні повітряні тривоги внаслідок масованих ракетних обстрілів та загроз безпілотних літальних апаратів є загальновідомим фактом. Наведене в сукупністю з необхідністю опікування хворого батька хоча і не є непереборними обставинами, які перешкодили подати декларацію у встановлений законом строк, однак і не сприяють у виконанні відповідного обов`язку.
До того ж, поза увагою суду першої інстанції залишилось те, що на офіційній сторінці НАЗК за посиланням https://nazk.gov.ua/uk/novyny/chy-obov-yazkovo-podavaty-deklaratsiyi-pid-chas-vijny/ на запитання "Чи обов`язково подавати декларації під час війни?" міститься відповідь "Ні, не обов`язково. Під час дії воєнного стану вам не обов`язково подавати декларації будь-якого виду. Натомість після закінчення війни в посадовців є ще 3 місяці на подання декларації без порушення вимог строку. Отож, вам не обов`язково подавати декларації, поки триває війна. Проте попри війну НАЗК дає вам можливість подавати декларації й навіть перевірити на помилки відомості, зазначені у минулорічній декларації, завдяки новій функції "Дані для декларації".
Згідно з ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Принцип правової визначеності є невід`ємною органічною складовою принципу верховенства права, про що зазначає у рішеннях Європейський суд з прав людини(далі - ЄСПЛ). У своїх рішеннях Конституційний Суд України також посилається на принцип правової визначеності, наголошуючи на тому, що він є необхідним компонентом принципу верховенства права.
У широкому розумінні принцип правової визначеності являє собою сукупність вимог до організації та функціонування правової системи з метою забезпечення, перш за все, стабільного правового становища індивіда шляхом вдосконалення процесів правотворчості та правозастосування.
Цей принцип означає вимогу чіткості підстав, цілей та змісту нормативних приписів, особливо тих із них, які адресовані безпосередньо громадянам. Вони повинні мати можливість упевнено передбачати правові наслідки своєї поведінки. Принцип визначеності вимагає також, щоб повноваження органів виконавчої влади у відносинах із громадянами та їх об`єднаннями визначалися лише законами. Ними ж мають установлюватися межі розсуду цих органів. Жоден акт органів виконавчої влади не може підміняти своїм регулюванням закон і визначати власні межі свободи розсуду в указаних відносинах.
У справі "Стіл та інші проти Сполученого Королівства" (рішення від 23.09.1998 року) ЄСПЛ зазначив, що вирази "законний" та "згідно з процедурою, встановленою законом", у п.1 ст.5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зумовлюють не лише повне дотримання основних процесуальних норм внутрішньодержавного права, а й те, що будь-яке позбавлення свободи відповідає меті ст.5 і не є свавільним. Суд наголосив, що Конвенція вимагає, щоб усе право - писане чи неписане - було достатньо чітким, щоб дозволити громадянинові, у разі потреби - з належною консультацією, передбачати певною мірою за певних обставин наслідки, які може спричинити певна дія (п. 54).
ЄСПЛ неодноразово звертав увагу на недосконалість чинного законодавства України і необхідність дотримуватися принципу правової визначеності у рішенні у справі "Єлоєв проти України", рішенні у справі "Новік проти України".
У рішенні у справі "Михайлюк та Петров проти України" Суд зазначив, що вираз "згідно із законом" насамперед вимагає, щоб оскаржуване втручання мало певну підставу в національному законодавстві; він також стосується якості відповідного законодавства і вимагає, щоб воно було доступне відповідній особі, яка, крім того, повинна передбачати його наслідки для себе, а також це законодавство повинно відповідати принципу верховенства права.
Згідно з п.15 ч.1 ст.11 Закону до повноважень Національного агентства належать надання рекомендаційних роз`яснень, методичної та консультаційної допомоги з питань застосування актів законодавства з питань етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, застосування інших положень цього Закону та прийнятих на його виконання нормативно-правових актів, захисту викривачів.
Згідно з п.5 ч.1 ст.12 Закону Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має приймати з питань, що належать до його компетенції, обов`язкові для виконання нормативно-правові акти.
Згідно з ч.9 ст.12 Закону нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів.
Нормативно-правові акти Національного агентства, що пройшли державну реєстрацію, набирають чинності з дня їх офіційного опублікування, якщо інше не передбачено самим актом, але не раніше дня офіційного опублікування.
Нормативно-правові акти Національного агентства після включення до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів опубліковуються державною мовою в офіційних друкованих виданнях.
Інші акти Національного агентства набирають чинності з дня їх прийняття, якщо самим актом не встановлено інший строк набрання ним чинності, але не раніше дня прийняття, та доводяться до відома осіб, на яких поширюється дія таких актів, у встановленому Національним агентством порядку.
Акти Національного агентства оприлюднюються шляхом їх розміщення на офіційному веб-сайті Національного агентства.
Рекомендаційні роз`яснення, методичні рекомендації Національного агентства загального характеру розміщуються на офіційному веб-сайті Національного агентства не пізніше наступного робочого дня після їх затвердження.
З огляду на таку інформацію на офіційному веб-сайті НАЗК, яку можна побачити за вказаним раніше посиланням і на даний час, ОСОБА_1 мала право розраховувати на те, що вона може подати декларації як під час дії воєнного стану, так і протягом трьох місяців з дня припинення чи скасування воєнного стану.
Це все, у свою чергу, вказує на відсутність в діях ОСОБА_1 такого обов`язкового елементу суб`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1726 КУпАП, як вина у формі умислу чи необережності.
Оцінюючи докази в їх сукупності, апеляційний суд приходить до висновку, що докази, які б поза розумним сумнівом доводили винуватість ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, відсутні, а згідно з ст.62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. 
А тому апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а постанова - скасуванню із закриттям провадження у справі на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. 
На підставі викладеного, керуючись ст.294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, 

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Постанову судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 6 серпня 2025 року, якою на  ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.1726 КУпАП, у виді штрафу в розмірі 50 /п`ятдесяти/ неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 /вісімсот п`ятдесят/ гривень, скасувати та закрити провадження в справі на підставі п.1 ст.247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Київського

апеляційного суду Т.М. Тютюн