Провадження № 2/211/2905/26 
ЄУН 211/1037/26 
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2026 року м. Кривий Ріг

Довгинцівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі головуючого судді - Грубника О.М., за участю секретаря судового засідання – Чернявської І.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу в порядку загального позовного провадження за заявою ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Довгинцівської районної у місті ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача звернулася до суду з позовом до Виконавчого комітету Довгинцівської районної у місті ради, про визначення додаткового строку для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 терміном в два місяці з дня набрання рішенням законної сили.
В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати позивачки – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після смерті матері відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме на належну їй 1/3 частку в квартирі ,яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Однак, при зверненні позивача до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті своєї матері, позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із пропуском строку для прийняття спадщини. Позивачкою було пропущено 7 днів для звернення до нотаріуса, так як вона займалася лікуванням її синів – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . У зв`язку з хворобою дітей та необхідністю в їх лікуванні та догляду, позивач пропустила строк для звернення до нотаріуса із заявою, про прийняття спадщини після смерті своєї матері. За таких обставин просить суд визначити їй додатковий строк для подання до нотаріуса заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері.
Ухвалою суду від 23 лютого 2026 року було відкрито провадження по справі. Разом із ухвалою про відкриття судом було витребувано у приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області, копію спадкової справи, яка відкрита після смерті - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися. Представником позивача до суду подано заяву, в якій вона просив розглянути справу без їх участі, позов підтримують та просять його задовольнити.
Представник відповідача у судове засідання не з`явилась, про час і місце його проведення повідомлялася належним чином. Проте, подала до суду заяву, у якій просить розгляд справи проводити без її участі. Заперечень щодо вимог позивача не має.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи, згідно з ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось. 
Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши відповідні обставини і визначивши відповідні до них правовідносини, вважає, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав.
Родинні відносини між ОСОБА_5 та ОСОБА_2 підтверджується свідоцтвом про народження, про що 01 квітня 1988 року зроблено актовий запис № 138.
Із свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 вбачається, що 27 вересня 2013 року Довгинцівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області було зареєстровано шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_5 . Після реєстрації шлюбу прізвище дружини – ОСОБА_7 .
Судом встановлено, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 , виданий 12 червня 2025 року, актовий запис №2447.
Відповідно до ст.ст.1216-1223 ЦК України, відкрилась спадщина на майно. Спадкоємцем за законом є позивач.
Згідно витягу з Державного реєстру речових прав, ОСОБА_2 є власником 1/3 частки квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Іншими власниками квартири є позивач ОСОБА_1 та її неповнолітній син ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який є онуком померлої.
Згідно відповіді №101/01/16 від 12.03.2026р. від приватного нотаріуса Криворізького районного нотаріального округу – Тамари Русавської, 18 грудня 2025 року ОСОБА_1 звернулася із заявою про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 та отримала роз`яснення, щодо пропуску строку для прийняття спадщини.
Позивачкою було пропущено 7 днів для звернення до нотаріуса, так як вона займалася лікуванням її синів – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . У зв`язку з хворобою дітей та необхідністю в їх лікуванні та догляду, позивач пропустила строк для звернення до нотаріуса із заявою, про прийняття спадщини після смерті своєї матері.
Згідно зі ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповіт або за законом.
Згідно зі ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Згідно із ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропуску строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
При вирішенні питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Згідно з п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України.
Постановою Верховного Суду України від 23.08.2017 у справі № 6-1320цс17 зазначено, що правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Аналогічний правовий висновок висловив і Верховного Суду у постанові від 26.06.2019, справа №565/1145/17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Позивачкою було пропущено 7 днів для звернення до нотаріуса, так як вона займалася лікуванням її синів – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Згідно висновку ЛКК від 24.12.2025р. №79, ОСОБА_3 має діагноз: нейробластома правого наднирника. Стан після операції, у зв`язку із чим перебуває на «Д» обліку у дитячого онколога, сімейного лікаря. Його стан здоров`я потребує постійного догляду, консультації у лікарів. Окрім цього, відповідно до довідки сімейного лікаря ОСОБА_8 , в період часу з 10.12.2025р. по 20.12.2025р., позивач перебувала на лікарняному з молодшим сином ОСОБА_4 . У зв`язку з хворобою дітей та необхідністю в їх лікуванні та догляду, позивач пропустила строк звернення до нотаріуса із заявою, про прийняття спадщини після смерті своєї матері ОСОБА_2 .
Аналізуючи зібрані у справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, що строк на звернення із заявою про прийняття спадщини пропущений з поважних причин, а тому позивачу необхідно визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини - 6 (шість) місяців.
Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину.
Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.1268, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 259, 263-265 ЦПК України, суд, 

У Х В А Л И В :
Позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Довгинцівської районної у місті ради, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_3 ) додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , терміном в два місяці з дня набрання рішенням законної сили. 
На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Дніпровського апеляційного суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.   

Суддя         О.М.Грубник