ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Номер провадження 22-ц/821/673/26	Головуючий по 1 інстанції	
Справа №707/4448/25 Категорія: на ухвалу  	Тептюк Є.П. 	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Фетісова Т. Л. 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2026 року м. Черкаси 

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідач	Фетісова Т.Л. 	
судді секретар	Василенко Л.І., Карпенко О.В. Широкова Г.К.	

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника відповідача – адвоката Заруби С.О. на ухвалу Черкаського районного суду Черкаської області від 08.01.2026 (повний текст складено 12.01.2026, суддя в суді першої інстанції Тептюк Є.П.) про призначення судової земельно-технічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном,

в с т а н о в и в :

у жовтні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним позовом до ОСОБА_2 
09.12.2025 року від позивача надійшло клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи, мотивоване це тим, що предметом спору є усунення перешкод у користуванні земельними ділянками суміжних користувачів, а підставою позову - порушення правил добросусідства через заняття суміжної земельної ділянки, внаслідок чого зменшилась її площа. Оскільки позивач не є інженером-землевпорядником і не має висновків на підтвердження обставин справи, тому він просить суд призначити судову земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:
- Визначити координати поворотних точок земельної ділянки позивача та відповідача відповідно до правовстановлюючих документів та кадастрових номерів?
- Чи має місце фактичне порушення меж земельної ділянки позивача відповідно до правовстановлюючих документів на цю земельну ділянку з боку фактичного землекористування відповідача, а саме: розміщення паркану відповідача – ОСОБА_2 ?
Виконання експертного земельно-технічного дослідження позивач пропонував доручити судовому експерту установи ТОВ «ГІСМАП» ОСОБА_3 .
В судовому засіданні позивач клопотання підтримав. Відповідач та його представник проти клопотання не заперечували. Просили доповнити поставлені перед експертом питання, ще одним, наступного змісту:
- Чи має місце порушення меж (зміщення) земельних ділянок позивача та відповідача, що знаходяться в кварталі по провулку Івана Гонти від вулиці Симоненка до вулиці Різдвяна, згідно генерального плану с. Червона Слобода, Черкаського району, Черкаської області?
Позивач заперечував проти доповнення переліку питань запропонованих стороною відповідача.
Ухвалою Черкаського районного суду Черкаської області від 08.01.2026 клопотання позивача ОСОБА_1 задоволено та призначено у даній справі судову земельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставлено питання:
1. Чи відповідають фактичним розмірам (по площі) земельні ділянки, що належать ОСОБА_1 : кадастровий номер 7124989000:02:003:2281; кадастровий номер 7124989000:02:003:2282 та ОСОБА_2 кадастровий номер 7124989000:02:003:1608, відповідно до даних які зареєстровані в ДЗК ?
2. Чи сформовані земельні ділянки, що належать ОСОБА_1 : кадастровий номер 7124989000:02:003:2281; кадастровий номер: 7124989000:02:003:2282 шляхом поділу земельної ділянки 7124989000:02:003:1607 ?
3. Чи відповідають координати поворотних точок земельних ділянок, що належать ОСОБА_1 : кадастровий номер 7124989000:02:003:2281; кадастровий номер 7124989000:02:003:2282 та ОСОБА_2 кадастровий номер 7124989000:02:003:160 відповідно до даних які зареєстровані в ДЗК ?
4. Чи є накладення однієї з вказаних земельної ділянки на іншу, то якої саме земельної ділянки на яку та в яких розмірах (по площі та по межі)?
5. Чи є зміщення меж земельних ділянок, що належать ОСОБА_1 : кадастровий номер 7124989000:02:003:2281; кадастровий номер 7124989000:02:003:2282 та ОСОБА_2 кадастровий номер 7124989000:02:003:160, від АДРЕСА_1 відповідно до даних які зареєстровані в ДЗК?
Проведення експертизи доручено експерту ТОВ "ГІСМАП" Окрепкій А.І. та попереджено експерта про кримінальну відповідальність.
Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 та відповідача ОСОБА_2 в рівних частинах.
Провадження у справі зупинено на час проведення експертизи.
Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, представник відповідача через систему «Електронний суд» 27.01.2026 подала апеляційну скаргу в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить змінити ухвалу суду, доповнити перелік запитань, поставлених на вирішення експерта наступним запитанням: «Чи має місце порушення меж (зміщення) земельних ділянок позивача та відповідача, що знаходяться в кварталі по провулку Івана Гонти від вулиці Симоненка до вулиці Різдвяна, згідно генерального плану с. Червона Слобода, Черкаського району, Черкаської області?».
Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції змінив запитання з якими звернулися сторони належним чином не мотивувавши підстави для їх заміни. У зв`язку із відхиленням запитання відповідача не вирішеним залишиться питання заміру земельних ділянок щодо саме генерального плану с. Червона Слобода. Крім того, замість трьох запитань запропонованих сторонами у справі суд поставив на вирішення експерта п`ять запитань та покладає обов`язок по сплаті за виконання експертизи на обидві сторони, що є надмірним тягарем для відповідача, оскільки відповідач заявив лише запитання. Відповідач вважає, що вирішення поставленого ним питання експерту надасть можливість суду чітко зрозуміти питання меж земельних ділянок сторін та не призведе в подальшому для призначення додаткових експертиз по справі.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач, вважаючи ухвалу Черкаського районного суду Черкаської області від 08.01.2026 про призначення експертизи законною, такою, що відповідає вимогам ЦПК України, просить залишити ухвалу суду без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до положень ч.ч.1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Статтею першою ЗУ «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла, тощо, об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Як визначено у частинах 1, 2 статті 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.
Частиною 1 статті 103 ЦПК України визначено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Отже, висновок судової земельно-технічної експертизи в даній цивільній справі є одним із основних належних та допустимих доказів щодо вирішення позовних вимог і для з`ясування цих обставин, які входять до предмета доказування та мають значення для справи, вбачається необхідність спеціальних знань, без яких встановити відповідні обставини справи та вирішити спір по суті неможливо.
Висновок експерта є доказом, який складається на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Судом призначається експертиза за відповідним клопотанням учасника справи для з`ясування обставин, які можуть бути встановлені лише із застосуванням спеціальних знань у сфері іншій, ніж право. 
З матеріалів справи вбачається, що предметом судового розгляду є вимоги про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, між сторонами відсутня згода щодо вирішення даного питання у позасудовий спосіб. 09.12.2025 позивач заявив клопотання про призначення судової земельно-технічної експертизи та запропонував запитання. Представник відповідача, у свою чергу, 06.01.2026 подала суду клопотання, з якого вбачається, що відповідач не заперечує проти заявленого клопотання та вважає за необхідне доповнити перелік запитань позивача власним запитанням. При цьому сторони дійшли згоди щодо експертної установи.
Вирішуючи клопотання сторін щодо призначення експертизи у даній справі суд першої інстанції, вивчивши запропоновані сторонами питання, які вони бажають поставити експерту, дійшов висновку, що з метою отримання необхідних відповідей на питання, які прямо стосуються предмету позову та спірних правовідносин, що виникли між сторонами, необхідно їх викласти в іншій редакції, оскільки необхідно визначити розміри земельних ділянок, по фактичному користуванню, встановити їх відповідність до правовстановлюючих документів та даних ДЗК, порядок формування земельних ділянок позивача, визначити чи є накладення земельних ділянок між собою та чиє зміщення меж земельних ділянок в бік, відповідно до даних ДЗК.
На переконання апеляційного суду поставлені судом першої інстанції питання на вирішення експерта у даній справі, предметом позову якої є усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою, відповідають меті проведення експертизи – з`ясування обставин, що мають значення для справи. 
Так, згідно з доводами позивача підставою звернення до суду стало те, що його сусід – відповідач у справі, збудував паркан вглиб належної позивачу земельної ділянки на півночі на 2,00 метра, а на півдні на 3,10 метра у зв`язку із чим позивач позбавлений можливості вільно користуватися своєю земельною ділянкою.
Питання, поставлені судом на вирішення експерта в оскаржуваній ухвалі суду про призначення експертизи, не суперечать запропонованому питанню відповідачем та стосуються предмету доказування у цій справі та спрямовані для вирішення спору по суті з метою з`ясування фактичних обставин, що мають значення для справи, з урахуванням спеціальних знань. З огляду на це посилання в апеляційній скарзі, що у зв`язку із відхиленням запитання відповідача не вирішеним залишиться питання заміру земельних ділянок щодо саме генерального плану села апеляційним судом відхиляються.
Крім того, у відповідності до ч. 4, 5 ст. 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Отже, суд першої інстанції діяв у законний спосіб, при цьому належним чином обґрунтувавши причини і підстави викладення запитань обох сторін в іншій редакції ніж була ними запропонована.
Колегія суддів критично оцінює доводи апеляційної скарги щодо необґрунтованості покладення судом обов`язку по сплаті витрат за виконання експертизи на обидві сторони, оскільки суд поставив перед експертом п`ять запитань замість трьох запропонованих сторонами у справі і відповідачем заявлено лише одне запитання, адже відповідно до норм ЦПК України, витрати на експертизу зазвичай несе сторона, яка клопотала про неї, або вони діляться порівну, якщо клопотання спільне. У даній справі клопотання про проведення судової земельно-технічної експертизи спочатку 09.12.2025 було заявлено позивачем, позивач просив поставити на вирішення експерта два запитання, а 06.01.2026 представник відповідача подала клопотання про призначення судової експертизи, яким просила доповнити перелік питань запитанням відповідача, також у клопотанні зазначено, що відповідач не заперечує проти заявленого клопотання. При цьому саме кількість поставлених питань кожною із сторін не мають значення при покладені витрат за виконання експертизи, оскільки навіть одне питання зумовлює її проведення у необхідних випадках, як от у даній справі. Також варто зазначити, що остаточний розподіл витрат здійснюється судом: у разі задоволення позову – на відповідача, відмови – на позивача, або пропорційно задоволеним вимогам при частковому задоволенні.
Таким чином, аргументи апеляційної скарги не дають підстав для висновку, що оскаржуване судове рішення постановлено без додержання норм матеріального і процесуального права, фактично зводяться до незгоди із ухваленим судом рішенням, тому ця апеляційна скарга має бути залишена без задоволення.
Згідно ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Отже ухвалу Черкаського районного суду Черкаської області від 08.01.2026 про призначення судової земельно-технічної експертизи у даній справі слід залишити без змін, а апеляційну скаргу – без задоволення.
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд, 

п о с т а н о в и в  :

апеляційну скаргу – відхилити.
Ухвалу Черкаського районного суду Черкаської області від 08.01.2026 про призначення судової земельно-технічної експертизиу даній цивільній справі – залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством.  
Повну постанову складено 25.02.2026. 

Суддя-доповідач

Судді