Справа № 192/698/26 
Провадження № 3/192/275/26 
ПОСТАНОВА
Іменем України
30 березня 2026 року  суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Щербина Н. О., розглянувши в с-щі Солоне Дніпровського (Солонянського) району Дніпропетровської області матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 від 03 грудня 2009 року, протягом року до адміністративної відповідальності не притягалася, РНОКПП – НОМЕР_2 ,
за правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
В С Т А Н О В И В:
Згідно протоколу № 69 про адміністративне правопорушення від 16 січня 2026 року, ОСОБА_1 , будучи фізичною особою-підприємцем, вчинила правопорушення щодо встановленого порядку проведення розрахунків, а саме: 16 січня 2026 року о 14 годині 22 хвилині у кафе, розташованому за адресою: АДРЕСА_2 - проведення розрахункових операцій без застосування реєстратора розрахункових операцій або програмного реєстратора розрахункових операцій та без видачі відповідного розрахункового документа встановленої форми, проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій або програмний реєстратор розрахункових операцій без використання режиму попереднього програмування найменування товарів (послуг) без зазначення коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД для підакцизних товарів, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.
ОСОБА_1 в суді свою вину не визнала та пояснила, що 16 січня 2026 року працівники податкової інспекції придбали в кафе пляшку горілки, на яку вона видача чек. Проте код УКТ ЗЕД для підакцизних товарів в чеку не був вказаний, оскільки вона отримала відповідну консультацію від працівників податкової в 2025 році щодо заміни коду УКТ ЗЕД для підакцизних товарів. 
Вислухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення суддя вважає, що справа підлягає закриттю у зв`язку з таким.
Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Підставами адміністративної відповідальності за ч. 1 ст.155-1 КУпАП є порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. До складу адміністративного правопорушення входить суб`єкт, об`єкт, суб`єктивна сторона та об`єктивна сторона. 
Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Згідно п. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок; 2) надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).
Згідно п. 12 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій в сфері торгівлі, громадського харчування та послуг»вести в порядку, встановленому законодавством, облік товарних запасів, здійснювати продаж лише тих товарів, що відображені в такому обліку. Порядок та форма обліку товарних запасів для фізичних осіб - підприємців, у тому числі платників єдиного податку, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. При цьому суб`єкт господарювання зобов`язаний надати контролюючим органам на початок проведення перевірки документи (у паперовій або електронній формі), що підтверджують облік та походження товарних запасів (зокрема, але не виключно, документи щодо інвентаризації товарних запасів, документи про отримання товарів від інших суб`єктів господарювання та/або документи на внутрішнє переміщення товарів), які на момент перевірки знаходяться у місці продажу (господарському об`єкті).
Таким чином, суб`єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП є суб`єкт господарювання, який здійснює проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.
З копії Акта фактичної перевірки від 23 січня 2026 року, з`ясовано, що було проведено перевірку господарської одиниці ГО Кафе, розташованому за адресою: АДРЕСА_2 ,ФОП  ОСОБА_2 . 
Відповідно до Розділу ІІ Інструкції з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення, яка затверджена наказом Міністерства фінансів України № 566 від 02 липня 2016 року «Про затвердження Інструкції з оформлення податковими органами матеріалів про адміністративні правопорушення» ( далі – Інструкція), у разі вчинення однією особою кількох адміністративних правопорушень протоколи складаються окремо щодо кожного з вчинених правопорушень. Посадові особи податкових органів при виявленні адміністративного правопорушення складають протокол про адміністративне правопорушення (далі – Протокол) на бланку за формою згідно з додатком 1 до цієї Інструкції. Зміст Протоколу повинен відповідати вимогам, викладеним у статті 256 КУпАП. У разі ненадання особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, документів для складання Протоколу використовуються відомості про таку особу, наявні у Державному реєстрі фізичних осіб – платників податків. У Протоколі під час його складання обов`язково зазначається стаття КУпАП, згідно з якою передбачено адміністративну відповідальність. При викладенні обставин правопорушення у Протоколі вказуються місце та час його вчинення, суть адміністративного правопорушення, які саме протиправні дії чи бездіяльність вчинила особа, стосовно якої складається Протокол, та які положення законодавства порушено. Якщо є свідки правопорушення та потерпілі, до Протоколу вносяться їх прізвища, імена та по батькові (за наявності), а також місце проживання. До Протоколу долучаються матеріали, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, та документи, що можуть свідчити про обставини, які пом`якшують або обтяжують відповідальність особи (за наявності). Кожний документ повинен мати свої реквізити (дату, назву, підписи тощо), містити достовірну інформацію та відповідати вимогам законодавства України про адміністративні правопорушення.
Разом з тим, крім копії Акта фактичної перевірки від 23 січня 2026 року будь-яких інших доказів, які б підтверджували той факт, що ОСОБА_1 є фізичною особою-підприємцем суду не надано. Також до протоколу не надано доказів здійснення господарської операції з порушенням вимог законодавства щодо проведення розрахункових операцій через реєстратор розрахункових операцій, в тому числі пояснень ОСОБА_1 , відповідного чеку без зазначення коду УКТ ЗЕД для підакцизних товарів. В протоколі № 69 про адміністративне правопорушення від 16 січня 2026 року не вказано в чому саме полягає порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. 
Тому суддя позбавлений можливості дійти до висновку про наявність складу адміністративного правопорушення в діях  ОСОБА_1 , оскільки відповідні докази до протоколу не додані.
Порушення порядку складання протоколу та його невідповідність вимогам Інструкції не є підставою для повернення протоколу для належного оформлення, відповідно до п. 12 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративне правопорушення», оскільки згідно п. 5 Розділу ІІ Інструкції не допускаються закреслювання або виправлення відомостей, що заносяться до протоколу, а також внесення додаткових записів після того, як протокол підписаний особою, відносно якої він складений.
Оскільки внесення виправлень до протоколу не допускається, а виправити іншим чином невідповідність протоколу вимогам ст. 256 КУпАП неможливо, тому суддя приходить до висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, що є підставою для закриття справи.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 155-1, 247, 283, 284 КУпАП, суддя
П О С Т А Н О В И В:
Справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Солонянський районний суд Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 7 та частиною першою статті 287 КУпАП.

Суддя      Н.О. Щербина