КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
11 березня 2026 року справа №320/44257/23

Суддя Київського окружного адміністративного суду Терлецька О.О., розглянувши порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Виконувача обов`язків керівника Солом`янської окружної прокуратури міста Києва до Державної служби геології та надр України , за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС», про визнання протиправним та скасування наказу,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернувся Виконувач обов`язків керівника Солом`янської окружної прокуратури міста Києва з позовом до Державної служби геології та надр України , Державної комісії України по запасах корисних копалин за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» в якому просить суд:
Зі змісту позову слідує, що позивач свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що, рішення прийняті, а спеціальний дозвіл - видано протиправно та підлягають скасуванню, оскільки ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» не мало чинного спеціального дозволу на користування надрами, який би давав йому право проводити геологічне вивчення ділянки пісків Глибоцького родовища ні на час звернення до Державної служби геології та надр України про державну реєстрацію робіт за формою № 3-гр від 05.05.2020 та про надання спеціального дозволу на користування надрами (09.11.2020), ні на час звернення до Державної комісії України по запасах корисних копалин про затвердження матеріалів геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин (16.06.2020), тому відсутні підстави для видачі спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону.
Як стверджує прокурор у позові, роботи з проведення геологічного вивчення та геолого-економічну оцінку Глибоцького родовища піску проведено та зареєстровано під час зупинення дії спеціального дозволу № 4906 від 21.06.2018 (наказ Держгеонадр № 485 від 16.12.2019), а матеріали Геолого – економічної оцінки Глибоцького родовища піску в Бориспільському районі Київської області і протокол засідання колегії ДКЗ № 5125 від 03.07.2020 містять посилання на спеціальний дозвіл № 4906 від 21.06.2018, який вже не був чинним.
Разом з позовом прокурором подано заяву про поновлення строку на звернення до адміністративного суду з вказаним позовом, яка обґрунтована тим, що лише після отримання та опрацювання окружною прокуратурою у сукупності матеріалів кримінального провадження № 42021102090000097 від 16.07.2021, зокрема, звітів форми 3-гр від 09.08.2018, 05.05.2020, отриманих з листом Державної служби геології та надр України № 5967/03-4/2-23-23 від 09.10.2023, інформації ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» від 09.10.2023, ФОП ОСОБА_1 від 16.10.2023, звіту з геолого-економічної оцінки родовища (на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 17.10.2023 отримано 20.10.2023 тимчасовий доступ), окружна прокуратура отримала інформацією про порушення інтересів держави у зв`язку з наданням спірного спеціального дозволу, а дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування вказаного кримінального провадження надано 23.10.2023. 
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.01.2024 відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами та залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС».
Відповідачами та третьою особою у справі подано до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, які мотивовані тим, що позовна заява подана з пропуском строку звернення до суду. 
Солом`янською окружною прокуратурою міста Києва подано заперечення на клопотання, де зазначено, крім обставин, викладених у заяві про поновлення строку на звернення до суду, що наявність порушення законодавства можна виявити лише при системній і детальній перевірці документів, на підставі яких відповідне рішення прийнято, шляхом надання комплексної оцінки та співставлення, тому незаконність протоколу ДКЗ від 03.07.2020 № 5125, наказу від 26.04.2021 № 324 та спеціального дозволу від 01.06.2021 № 6518 встановлена прокурором лише у жовтні 2023 року, та враховуючи надання 23.10.2023 дозволу на розголошення відомостей досудового розслідування, звернулась з заявою про поновлення процесуального строку з поважних причин.
Від відповідачів до суду надійшли відзиви, де просять відмовити в задоволенні позовних вимог. Їх аргументи зводяться до того наступного.
Позиція відповідача 1: Державна служба геології та надр України не погодилась із позовом та вважає невірними твердження прокурора про відсутність органу, уповноваженого здійснювати функції у межах спірних правовідносин та вказує на те, що прокурором не було надано доказів звернення до Кабінету Міністрів України, Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України та Державної служби геології та надр України, яка є центральним органом виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр та зазначає доводи в обґрунтування законність видачі спеціального дозволу від 01.06.2021 № 6518.
Позиція відповідача 2: Державна комісія України по запасах корисних копалину стверджує, що ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» є користувачем надр, оскільки є виконавцем РДГВН, право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу, який надається після державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, та зазначає про відсутність підстав для відмови товариству у прийнятті на розгляд матеріалів ГЕО і проведення державної експертизи, з огляду на наявність реєстрації Держгеонадрами робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр.
У відповідях на відзиви позивач наводить аргументи в заперечення доводів відзивів та наполягає на заявлених позовних вимог.
Позиція третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» подано до суду пояснення по суті спору, доводи яких зводяться до пропуску строку на звернення до суду з даним позовом та відсутності поважних причин для поновлення, дотримання вимог чинного законодавства при отриманні спецдозволу від 01.06.2021, чинності спецдозволу від 21.06.2018 до його анулювання наказом від 13.05.2021 №361, відсутності у прокурора повноважень на подання позову.
Солом`янською окружною прокуратурою міста Києва подано відповідь на пояснення третьої особи.
Щодо строку звернення до адміністративного суду
Позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (частина перша статті 122 КАС України).
Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень (абзац другий частини другої статті 122 КАС України).
Суд звертає увагу, що за приписами частини другої статті 122 КАС України строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Отже, законодавець пов`язує початок перебігу строку звернення до суду з двома альтернативними моментами: або з днем, коли особа дізналася про порушення, або з днем, коли особа повинна була дізнатися про порушення.
Згідно зі статтею 118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.
Таким чином, строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому тримісячний строк звернення до суду у суб`єкта владних повноважень обчислюється з дня виникнення підстав, що дають такому суб`єкту право на пред`явлення визначених законом вимог.
Суд зазначає, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Частина друга статті 44 КАС України, частина перша статті 45 цього ж Кодексу вказують на те, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Ці норми конкретизують характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи та їх представників діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду.
Отже, учасники справи зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб, у зв`язку з чим, будь-які зволікання останніх не свідчать про намір добросовісної реалізації права на звернення до суду.
Реалізувати своє право на захист в порядку адміністративного судочинства потрібно вчасно, а поновити пропущений строк суд може, якщо для цього є поважні і об`єктивні причини.
При цьому, поважними причинами пропуску такого строку можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.
Обґрунтовуючи підстави для поновлення строку звернення до суду, прокурор покликався на те, що такі підстави виникли після отримання в ході досудового розслідування сукупності документів, що стали підставою для надання ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» спеціального дозволу на користування надрами від 01.06.2021 № 6518.
Зазначив, що наявність інформації про видачу спецдозволу від 01.06.2021 не є тотожним наявності інформації про незаконність його видачі. Також, одного протоколу № 5125 не достатньо для прийняття рішення про порушення інтересів держави унаслідок протиправного надання спірного дозволу.
Тому окружною прокуратурою вчинено дії для збирання доказів і лише після надходження додаткових інформацій та матеріалів прокуратурою прийнято рішення про звернення до суду з цим позовом.
Так, відповідно до інформації ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» від 09.10.2023, геологічні роботи були зареєстровані у Держгеонадрах (форма 3-гр) за номером У-18-269/1 (копія відсутня). У подальшому, роботи перереєстровано за номером У-20-69/1 від 05.05.2020 та надано копію останньої.
Листом Державної служби геології та надр України № 5967/03-4/2-23-23 від 09.10.2023 до окружної прокуратури надано копії звітів форми 3-гр від 09.08.2018 за № У-18-269/1, 05.05.2020 за № У-20-69/1.
Зі звіту У-18-269/1 від 09.08.2018 встановлено, що Держгеонадрами зареєстровано 09.08.2018 роботи надрокористувача ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» з геолого-економічної оцінки запасів піску ділянки Глибока, які виконуються ФОП ОСОБА_1 
16.10.2023 ФОП ОСОБА_1 на запит окружної прокуратури повідомив, що фінансово – господарська діяльність між ним та ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» не проводилась, що свідчить про відсутність проведення робіт з геолого-економічної оцінки запасів протягом 2018-2019 років.
Зі звіту У-20-69/1 від 05.05.2020 стало відомо, що Держгеонадрами зареєстровано роботи надрокористувача ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» з геолого-економічної оцінки запасів, які виконуються за договором від 13.03.2020 з ТОВ «УКРГЕОІНВЕСТ КОНСАЛТИНГ», що свідчить про укладення вказаного договору та проведення на його підставі геологорозвідувальних робіт в період відсутності у ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» чинного спеціального дозволу на користування надрами.
Зі змісту протоколу засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин від 03.07.2020 № 5125 про затвердження геолого-економічної оцінки Глибоцького родовища пісків у Бориспільському районі Київської області стало відомо, що на розгляд колегії подано, зокрема, спеціальний дозвіл на користування надрами від 21.06.2018 № 4906, наданий ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС», та звіт «Геолого-економічна оцінка Глибоцького родовища пісків в Бориспільському районі Київської області (станом на 01.05.2020)».
На підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 17.10.2023 отримано 20.10.2023 тимчасовий доступ до звіту «Геолого-економічна оцінка Глибоцького родовища пісків в Бориспільському районі Київської області (станом на 01.05.2020)», автор ОСОБА_2 2020р. інв. № 66899, що перебуває у володінні Державного науково-виробничого підприємства «Державний інформаційний геологічний фонд України» (протокол тимчасового доступу до речей і документів від 20.10.2023).
Після опрацювання звіту та матеріалів, на підставі яких його складено, прокурором встановлено, що роботи з геолого-економічної оцінки запасів Глибоцького родовища виконано у 2020 році, тобто в період, коли виданий ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» спеціальний дозвіл на користування надрами від 21.06.2018 № 4906 був зупинений.
Дозвіл на розголошення відомостей досудового розслідування надано 23.10.2023. 
Отже, зазначає, що незаконність протоколу ДКЗ від 03.07.2020 № 5125, наказу від 26.04.2021 № 324 та спеціального дозволу від 01.06.2021 № 6518 встановлена прокурором лише у жовтні 2023 року, тому процесуальний строк для звернення до суду пропущений з поважних причин.
Дослідивши обставини, які викладені виконувачем обов`язків керівника Солом`янської окружної прокуратури у заяві про поновлення строку звернення до суду, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для поновлення позивачу строку звернення до суду з даним позовом. 
Відповідачі та третя особа у своїх клопотаннях про залишення позову без розгляду стверджують, що позивач пропустив строк на звернення до суду.
За доводами клопотання відповідача 2, прокуратура могла ознайомитись з протоколом від 03.07.2020 № 5125 ще в 2020 році та наказом від 26.04.2021 №324 та спецдозволом від 01.06.2021 №6518 у 2021 році, бо до 24.02.2022 доступ до вказаних документів був відкритим шляхом оприлюднення. Також зазначено про наявність кримінального провадження від 16.07.2021.
За доводами клопотання відповідача 2 прокуратура була обізнана про наявність спецдозволу у ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС`від 01.06.2021 № 6518 з листа Держгеонадр від 01.08.2022 та могла ознайомитись з протоколом ДКЗ № 5125.
За доводами клопотання третьої особи, прокуратура могла бути обізнана про винесення оспорюваних рішень, бо до 24.02.2022 доступ до них був відкритим шляхом оприлюднення, а також повідомив про отримання органами прокуратури інформації та документів від Держгеонадр на підставі запитів Офісу Генерального прокурора від 01.06.2021, 25.07.2023.
На указані клопотання, Солом`янською окружною прокуратурою міста Києва надіслано до суду заперечення, де, крім вказаного у заяві про поновлення строку з поважних причин, зазначено, що протокол від 03.07.2020 № 5125 не оприлюднювався та не перебував у відкритому доступі, оприлюднення оскаржуваних рішень на офіційних веб-сайтах органів не є тотожним наявності інформації, а відповідно і доказів, про їх незаконність,а тим більше про наявність підстав для судового оскарження, прокуратурою ж вжито процесуальних заходів для отримання доказів, які у відкритому доступі відсутні. Лише після отримання 16.10.2023 від ФОП ОСОБА_1 відповіді на запит окружної прокуратури про відсутність фінансово – господарська діяльність між ним та ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» підтверджена відсутність проведення робіт з геолого-економічної оцінки запасів протягом2018-2019 років (час коли спецдозвіл ще був діючим і не зупиненим).
Протилежного відповідачами та третьою особою не доведено.
Проаналізувавши доводи сторін, суд не вбачає підстав для задоволення клопотань відповідачів та третьої особи про залишення позову без розгляду.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість та достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.
Як зазначено у позові та установлено судом, Державною службою геології та надр України 21.06.2018 видано ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» спеціальний дозвіл на геологічне вивчення надр № 4906 з метою геологічного вивчення пісків в якості будівельної сировини та затвердження запасів.
09.08.2018 зареєстровано роботи з геолого-економічної оцінки запасів піску ділянки Глибока (звіт У-18-269/1 від 09.08.2018), виконавець робіт ФОП Плахотній С.А., який 16.10.2023 на запит окружної прокуратури повідомив, що фінансово – господарська діяльність між ним та ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» не проводилась
Наказом Держгеонадр № 485 від 16.12.2019 зупинено дію спеціального дозволу № 4906 від 21.06.2018.
Роботи із геолого-економічної оцінки запасів перереєстровано 05.05.2020 за №У-20-69/1, виконуються за договором від 13.03.2020 з ТОВ «УКРГЕОІНВЕСТ КОНСАЛТИНГ».
Звіт «Геолого – економічна оцінка Глибоцького родовища піску в Бориспільському районі Київської області» схвалено на спільному засіданні ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» та ТОВ «Укргеоінвест Консалтинг» 01.06.2020, що засвідчено протоколом №1 від 01.06.2020.
Протоколом засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин від 03.07.2020 № 5125про затвердження геолого - економічної оцінки Глибоцького родовища пісків у Бориспільському районі Київської області на підставі спеціального дозволу на користування надрами від 21.06.2018 № 4906 та звіту «Геолого-економічна оцінка Глибоцького родовища пісків в Бориспільському районі Київської області (станом на 01.05.2020)».
ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» 09.11.2020 звернулося до Державної служби геології та надр України із заявою про надання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону з метою видобування корисних копалин (видобування піску, придатного для благоустрою, рекультивації та планування Глибоцького родовища), з підстав здійснення за власні кошти геологічного вивчення ділянки надр та підрахунок запасів корисних копалин, який затверджено ДКЗ (відповідно до пп. 1 п. 8 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615). 
Наказом Держгеонадр від 13.05.2021 № 361 анульовано спеціальний дозвіл на користування надрами від 21.06.2018.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.12.2021 у справі № 320/5321/20 припинено право користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу на користування надрами від 21.06.2018.
Отже, спеціальний дозвіл ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС»№ 4906 від 21.06.2018 зупинено з 16.12.20219, анульовано наказом 13.05.2021 та рішенням суду 01.12.2021.
Наказом Держгеонадр від 26.04.2021 № 324 «Про надання спеціальних дозволів на користування надрами» ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» надано спеціальний дозвіл строком на 20 років на видобування корисних копалин (пісок) на Глибоцькому родовищі.
Дослідивши викладені у позові обставини та докази, суд зазначає наступне.
Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України, Цивільним кодексом України, Кодексом України про надра, Порядком №615, Порядком №865, Порядком №263 у відповідній редакції на час виникнення спірних правовідносин.
Нормами Конституції України (ст. 13)та Цивільного кодексу України (ст. 324) визначено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, встановлених Конституцією України.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 
Відповідно до ст.ст. 2, 318 ЦК України суб`єктами права власності є Український народ, фізичні та юридичні особи, держава Україна, Автономна Республіка Крим, територіальні громади, іноземні держави та інші суб`єкти публічного права.
Згідно із ст. 3 Кодексу України про надра гірничі відносини в Україні регулюються Конституцією України, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», цим Кодексом та іншими актами законодавства, що видаються відповідно до них. 
У ст. 1 Кодексу України про надра зазначено про те, що надра – це частина земної кори, що розташована під поверхнею суші та дном водоймищ і простягається до глибин, доступних для геологічного вивчення та освоєння. 
За ст. 4 Кодексу України про надра, надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування. Угоди або дії, які в прямій або прихованій формі порушують право власності Українського народу на надра, є недійсними. 
Статтею 13 Кодексу України про надра передбачено, що користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства. 
За ст. 15 Кодексу України про надра, надра надаються у постійне або тимчасове користування. 
Згідно з ч. 2 ст. 16 Кодексу України про надра спеціальні дозволи на користування надрами надаються переможцям аукціонів, крім випадків, визначених Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, або Радою міністрів Автономної Республіки Крим щодо розробки родовищ корисних копалин місцевого значення на території Автономної Республіки Крим. Порядок проведення аукціонів з продажу спеціальних дозволів на користування надрами та порядок їх надання встановлюються Кабінетом Міністрів України. 
Статтею 19 Кодексу України про надра визначено, що надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр.
У ст. 20 Кодексу України про надра зазначено про те, що для геологічного вивчення, у тому числі для дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, надра надаються у користування без надання гірничого відводу після одержання спеціального дозволу на геологічне вивчення надр.
Згідно з ч. 3 ст. 24 Кодексу України про надра права та обов`язки користувача надр виникають з моменту отримання спеціального дозволу на користування надрами.
Відповідно до ст. 39 Кодексу України про надра роботи і дослідження, пов`язані з геологічним вивченням надр, підлягають обов`язковій державній реєстрації та обліку з метою узагальнення і максимального використання результатів вивчення надр, а також запобігання дублюванню зазначених робіт. Державну реєстрацію та облік таких робіт і досліджень здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.
У ст. 37 Кодексу України про надра зазначено, що геологічне вивчення надр здійснюється з метою одержання даних про геологічну будову надр, процеси, які відбуваються в них, виявлення і оцінки корисних копалин, вивчення закономірностей їх формування і розміщення, з`ясування гірничо-технічних та інших умов розробки родовищ корисних копалин і використання надр для цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин.
Відповідно до ст. 56 Кодексу України про надра у чинній редакції основними вимогами в галузі охорони надр є додержання встановленого законодавством порядку надання надр у користування, додержання інших вимог, передбачених законодавством про охорону навколишнього природного середовища.
Єдину процедуру державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, на час проведення геолого-економічної оцінки ділянки піску установлював Порядокдержавної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, затверджений наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 14.06.2013 № 263, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 10.07.2013 за № 1157/23689 (далі – Порядок№ 263). 
Порядок і умови проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин визначало Положення, що затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.1994 № 865 (далі – Положення № 865). 
Порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами на час видачі спірного дозволу регулювався постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 (далі – Порядок № 615). 
Відповідно до п. 1.5 розділу І Порядку № 263 реєстрації підлягають геологорозвідувальні роботи на тверді корисні копалини, у тому числі геологознімальні роботи масштабу 1:50000 (1:25000) із загальними пошуками і випереджаючими підготовчими дослідженнями, пошукові та пошуково-оцінювальні роботи, попередня і детальна розвідка, геолого-економічна оцінка, дорозвідка родовищ, що розробляються, і тих, що не освоєні промисловістю, перерахування запасів раніше розвіданих родовищ. 
Водночас у п. 1.2 розд. І Порядку № 263 зазначено про те, що для цілей цього Порядку виконавцями РДГВН вважаються користувачі надр, визначені ст. 13 Кодексу України про надра.
Згідно з п. 1.4 розд. І Порядку № 263 державній реєстрації підлягають виключно РДГВН, що проводяться на основі, зокрема, діючого спеціального дозволу на користування надрами.
Вказані норми Порядку № 263 відповідають ст. ст. 19, 20, 24 Кодексу України про надра, якими визначено, що надра можуть надаватися у користування лише за наявності у суб`єктів спеціального дозволу на таке користування. При цьому суб`єкт є надрокористувачем з моменту отримання спеціального дозволу. 
Державну реєстрацію РДГВН здійснюють Держгеонадра відповідно до вимог цього Порядку шляхом проставлення відтиску штампа на переліку об`єктів робіт та досліджень з геологічного вивчення надр за формою № 3-гр згідно з додатком до цього Порядку та внесення запису в журнал державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр (п. 1.3 розд. І Порядку № 263). 
Відповідно до п. 1.7 розд. І Порядку № 263 виконавець РДГВН для проведення державної реєстрації подає копію документа, на основі якого проводяться РДГВН, зокрема, спеціального дозволу на користування надрами. 
Згідно з п. 3.5 розд. ІІІ Порядку № 263 у державній реєстрації РДГВН може бути відмовлено в разі невідповідності поданих документів вимогам п. 1.7 розд. І цього Порядку. 
Відповідно до п. 4 Положення № 865 державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться ДКЗ із дотриманням принципів, зокрема, виконання вимог актів законодавства. 
Пунктом 5 Положення № 865 передбачено, що залежно від ступеня підготовленості до промислового освоєння запасів корисних копалин державна експертиза може завершуватися: 
- апробацією запасів корисних копалин попередньо розвіданих родовищ, підготовлених до проведення розвідувальних робіт; 
- затвердженням запасів корисних копалин розвіданих родовищ, призначених для проектування й будівництва нових, продовження терміну роботи діючих гірничодобувних і переробних підприємств. 
Пунктом 9 Положення № 865 установлено, що матеріали геолого-економічної оцінки родовищ корисних копалин повинні містити, зокрема, документи, що засвідчують право на користування надрами.
Матеріали геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин подаються до ДКЗ користувачами надр або уповноваженими ними особами (п. 16 Положення № 865). 
Таким чином, враховуючи те, що Порядком № 263 передбачено можливість державної реєстрації РДГВН на підставі одного з документів, зазначених у пункті 1.4 Порядку № 263, суд доходить висновку, що зареєстрована РДГВН не може достовірно свідчити про наявність статусу користувача надр.
Зазначений підхід щодо тлумачення положень Порядку № 263 є сталим і був неодноразово висловлений Верховним Судом, зокрема, у постановах 26.01.2023 у справі №240/3379/19, від 27.09.2023 у справі № 240/3448/19 та від 22.11.2023 року у справі № 240/401/19.
Відповідно до вищезазначених вимог Положення № 865 та Методичних рекомендаційщодо змісту, оформлення і порядку подання на розгляд Державної комісії по запасах корисних копалин матеріалів геолого-економічних оцінок родовищ металічних і неметалічних корисних копалин, затверджених наказом Державної комісії України по запасах корисних копалин від 21.07.2015 № 293, матеріали геолого-економічної оцінки повинні подаватись до ДКЗ користувачем надр або уповноваженою ним особою й повинні були містити, окрім іншого, документи, що засвідчують право на користування надрами (спеціальний дозвіл на користування надрами з метою геологічного вивчення або розробки родовищ корисних копалин).
Таким чином, для отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону заявник має пройти декілька етапів державної експертизи, серед яких апробація є лише початковим етапом, а затвердження підрахунку (оцінки) запасів корисних копалин – останнім.
Крім цього, для проходження відповідної процедури суб`єкт господарювання повинен володіти спеціальним дозволом, чинним. Зупинений дозвіл не є чинним. Зупинення означає тимчасове призупинення його дії. Доки дозвіл не буде відновлено, він не надає права на здійснення діяльності, для якої його було видано.
Суд наголошує, що у разі недотримання вимог щодо складу і змісту зазначених матеріалів пункт 24 Положення № 865 імперативно встановлює для ДКЗ обов`язок повернути такі матеріали замовнику і утриматися від оцінки запасів корисних копалин, що фактично унеможливлює в подальшому звернення суб`єкта господарювання до Держгеонадр із заявою про отримання спецдозволу поза аукціоном.
Пунктом 24 Положення № 865 визначено, що у разі, коли склад і зміст поданих на державну експертизу та оцінку матеріалів не відповідає вимогам відповідних нормативно-правових актів, ДКЗ утримується від оцінки запасів корисних копалин і всі подані матеріали повертає замовнику. 
Відповідно до п. 4 Порядку № 615 дозвіл на видобування корисних копалин (промислову розробку їх родовищ) надається після проведення експертизи та оцінки розвіданих запасів корисних копалин в установленому порядку чи апробації прогнозних (перспективних) ресурсів корисних копалин ДКЗ за умови подальшого затвердження нею таких запасів.
Підпунктом 1 п. 8 Порядку визначено, що без проведення аукціону дозвіл надається у разі видобування корисних копалин, якщо заявник на підставі спеціального дозволу на користування надрами за власні кошти здійснив геологічне вивчення ділянки надр та підрахунок запасів корисних копалин, який затверджено в установленому порядку, та подав документи на отримання спеціального дозволу на видобування корисних копалин відповідного родовища не пізніше ніж протягом трьох років після затвердження запасі.
Верховний Суд у постанові від 16.04.2020 у справі № 826/7696/18 зазначив, що умови щодо використання надр без проведення аукціону є особливо суворими та, як виняток, застосовуються до суб`єкта, який забезпечив безумовне дотримання всіх вимог законодавства у сфері надрокористування для отримання спеціального дозволу на користування надрами. Лише зазначене у сукупності дає пільгове право на особливі умови використання надр як національного багатства. Видача спеціальних дозволів на використання надр через аукціон передбачає проведення процедур, які гарантують отримання від учасників такого аукціону найкращих умов, зокрема щодо ціни дозволу, що безумовно максимально відповідатиме суспільним інтересам у розумінні ст. 13 Конституції України. При цьому лише видача спеціальних дозволів на користування надрами через аукціон повною мірою відповідатиме такому передбаченому п. 7 ч. 2 ст. 2 КАС України принципу прийняття рішення суб`єктом владних повноважень, як рівність перед законом та запобігання всім формам дискримінації.
Також Верховним Судом сформовано правові позиції стосовно неможливості прийняття ДКЗ для розгляду з метою проведення державної реєстрації РДГВН документів без чинного спеціального дозволу на користування надрами, тобто від суб`єкта, який не є надрокористувачем (постанови від 05.12.2019 у справі № 806/906/17, від 26.01.2023 у справі № 240/3379/19, від 27.09.2023 № 240/3448/19), а також щодо відсутності можливості у такого суб`єкта пройти наступний етап у процедурі надання спеціальних дозволів на користування надрами – затвердження запасів корисних копалин ДКЗ (постанова від 22.03.2023 у справі № 806/2202/18). 
Зважаючи на неправомірність державної реєстрації РДГВН та протоколу засідання ДКЗ від 03.07.2020 № 5125, з урахуванням якого видано наказ від 26.04.2021 № 324, що, у свою чергу, став підставою для видачі спеціального дозволу на користування надрами від 01.06.2021 № 6518, рішення у формі протоколу засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України від 03.07.2020 № 5125 про затвердження (апробацію) запасів корисної копалини, наказ Державної служби геології та надр України від 26.04.2021 № 324 в частині надання ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» спеціального дозволу на користування надрами, спеціальний дозвіл на користування надрами від 01.06.2021 № 6518, наданий ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» (код ЄДРПОУ 35145068), вид користування – видобування, вид корисної копалини – пісок, назва родовища – Глибоцьке родовище, підлягають визнанню протиправними та скасуванню.
Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України індивідуальний акт – це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк. 
Індивідуально-правові акти як результати правозастосування адресовані конкретним особам, тобто є формально обов`язковими для персоніфікованих (чітко визначених) суб`єктів; містять індивідуальні приписи, у яких зафіксовані суб`єктивні права та/чи обов`язки адресатів цих актів; розраховані на врегулювання лише конкретної життєвої ситуації, а тому їх юридична чинність (формальна обов`язковість) вичерпується одноразовою реалізацією.
Пунктом 2 частини першої статті 5 КАС України визначено один із способів захисту визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
При цьому, право на оскарження індивідуального акта суб`єкта владних повноважень надано особі, щодо якої цей акт виданий або прав, свобод та інтересів якої він безпосередньо стосується. Це кореспондується з тим, що захисту адміністративним судом підлягає фактично порушене право особи в публічно-правових відносинах із суб`єктом владних повноважень при здійсненні ним визначених чинним законодавством владних управлінських функцій, а не відновлення законності та правопорядку в публічних правовідносинах.
Подібний правовий висновок з розгляду спорів щодо оскарження актів індивідуальної дії висловлено Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, у постановах від 06.10.2021 у справі № 9901/26/21, від 03.11.2021 у справі № 9901/226/21, від 02.02.2022 у справі № 9901/256/21, від 16.03.2023 у справі № 9901/494/21, від 06.04.2023 у справі № 990/152/22.
Тобто індивідуально-правові акти можуть бути предметом оскарження в адміністративній справі.
Статтею 131-1 Конституції України на органи прокуратури покладена функція представництва інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. 
За ч. 1 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. 
Частиною 3 ст. 53 КАС України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. 
Згідно зі ст. 13 Конституції України земля, її надра є об`єктами права власності народу України. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.
Статтею 4 Кодексу України про надра передбачено, що надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування. 
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про основи національної безпеки України» використання надр є однією зі сфер, що становить національну безпеку, за умови захищеності цієї сфери забезпечуються сталий розвиток суспільства, своєчасне виявлення, запобігання і нейтралізація реальних та потенційних загроз національним інтересам.
Ефективне використання природних ресурсів як складова екологічної безпеки є пріоритетом національної безпеки.
Це пов`язано з тим, що корисні копалини належать до непоновлюваних природних ресурсів, геологічна швидкість утворення яких є значно меншою, ніж швидкість споживання людиною. Крім того, видобуток корисних копалин чинить один із найбільш негативних впливів на довкілля серед галузей промисловості. 
Тому посиленої уваги потребують факти порушення правових норм як при отриманні прав на надра, так і під час їх використання.
Питання особливого захисту державних інтересів у сфері надрокористування порушено також у рішеннях Ради національної безпеки і оборони України від 19.03.2021 «Щодо стану справ у сфері надрокористування», від 16.07.2021 «Про стимулювання пошуку, видобутку та збагачення корисних копалин, які мають стратегічне значення для сталого розвитку економіки та обороноздатності держави», Національній економічній стратегії на період до 2030 року.
Таким чином, регулювання гірничих відносин має на меті забезпечення раціонального, комплексного використання надр для задоволення потреб у мінеральній сировині та інших потреб суспільного виробництва, охорони надр, гарантування при користуванні надрами безпеки людей, майна та навколишнього природного середовища. 
Важливими є забезпечення та перевірка уповноваженими державними органами чіткого дотримання особами, які отримують спеціальний дозвіл на користування надрами, вимог до користування надрами та відповідність таких осіб визначеним законодавством критеріям (умовам). Тільки такий підхід забезпечить раціональне використання родовищ корисних копалин, а також реалізацію принципу рівності перед законом та запобігання всім формам дискримінації.
При цьому захист інтересів держави може вимагати визнання суб`єкта владних повноважень, рішення, дії чи бездіяльності якого призвели або можуть призвести до порушення інтересів держави, відповідачем у справі. У такому разі уповноважений орган не може бути ініціатором судового розгляду, а тому прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді саме як самостійний учасник справи (набуває статусу позивача). Зокрема, на прокурора покладається обов`язок довести факт «відсутності» такого органу, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. Разом із тим мова йде не тільки про доведення фактичної відсутності окремого інституційно незалежного спеціального органу як такого, а й про відсутність (обмеження) у нього повноважень (функції, компетенції, обов`язку, можливості, волі на самостійне вирішення проблемного питання тощо). 
Таким чином, прокурор повинен обґрунтувати необхідність його ініціативи судового захисту інтересів держави, у тому числі й роль, статус та значення відповідного суб`єкта владних повноважень у спірних правовідносинах. Такий статус уповноваженого органу в судовому процесі має визначатися виходячи з кожної конкретної ситуації з урахуванням усіх обставин справи.У разі відсутності такого органу або відсутності в нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
Суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України (ч. 4 ст. 5 КАС України). 
У ст. 11 Кодексу України про надра наведено перелік органів, що здійснюють державне управління у галузі геологічного вивчення, використання і охорони надр.
Зокрема, установлено, що державне управління в галузі геологічного вивчення, використання і охорони надр здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, органи влади Автономної Республіки Крим, місцеві органи виконавчої влади, інші державні органи та органи місцевого самоврядування відповідно до законодавства України.
Завдання державного контролю і нагляду за веденням робіт із геологічного вивчення надр, їх використанням та охороною, а також органи, що здійснюють державний контроль і нагляд за веденням робіт з геологічного вивчення надр, їх використанням та охороною, визначені ст. ст. 60, 61 Кодексу України про надра, якими передбачено, що державний контроль і нагляд за веденням робіт із геологічного вивчення надр, їх використанням та охороною спрямовані на забезпечення додержання всіма державними органами, підприємствами, установами, організаціями та громадянами встановленого порядку користування надрами, виконання інших обов`язків щодо охорони надр, встановлених законодавством України.
Згідно з Положенням про Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України (далі – Міндовкілля), затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.06.2020 № 614, Міндовкілля є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України. Основними завданнями Міндовкілля є реалізація державної політики у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, надання пропозицій щодо надання чи продовження строку дії спеціальних дозволів на користування надрами та пропозицій щодо визначення переліку ділянок надр, дозволи на користування якими виставляються на аукціон, з одночасним зазначенням умов, за яких можливе надрокористування на запропонованих ділянках надр, у частині дотримання вимог природоохоронного законодавства або обґрунтовані пропозиції щодо неможливості надрокористування на запропонованих ділянках надр з дотриманням вимог природоохоронного законодавства.
Положенням про Державну службу геології та надр України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 № 1174, визначено, що Держгеонадра є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, є уповноваженим органом з питань реалізації угод про розподіл продукції. 
Відповідно до Положення про Державну комісію України по запасах корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.11.2000 № 1689, ДКЗ є установою, що діє при Держгеонадрах і провадить науково-технічну діяльність, пов`язану з проведенням на замовлення користувачів надр або за дорученням відповідних центральних органів виконавчої влади державної експертизи геологічних матеріалів з вивчення і використання надр та оцінки запасів корисних копалин. Проводить експертизу геологічної інформації з обчислення запасів корисних копалин і затверджує їх обсяги, визначаючи відповідно до Класифікації запасів і ресурсів корисних копалин державного фонду надр їх кількість, якість, рівень промислового значення, ступінь геологічного та техніко-економічного вивчення і підготовленість до промислового освоєння. Для погодженого вирішення питань, пов`язаних із проведенням державної експертизи геологічної інформації розвіданих родовищ, оцінкою кількості та якості корисних копалин, стану підготовки їх до промислового освоєння, у ДКЗ утворюється колегія у складі голови ДКЗ (голова колегії) та керівників структурних підрозділів ДКЗ.
Водночас вищевказані органи державного контролю не наділені повноваженнями щодо звернення до суду з позовами про скасування спеціальних дозволів на користування надрами.
Необхідність пред`явлення цього позову зумовлена потребою в забезпеченні на загальнодержавному рівні екологічної безпеки громадян та охорони надр як національного багатства, захисту державного, суспільного інтересу в забезпеченні надання права користування надрами на конкурентних засадах і, як наслідок, одержання якомога більшого прибутку від реалізації дозвільного документа. 
Отже, прокурор здійснює представництво інтересів держави у зв`язку з відсутністю уповноваженого органу, оскільки позов пред`явлено з метою усунення помилки, допущеної Держгеонадрами та ДКЗ під час державної реєстрації РДГВН, апробації оцінених балансових запасів пісків та надання спеціального дозволу на користування надрами від 01.06.2021 № 6518. 
Звернення прокурора до суду з цим позовом спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання додержання законності при наданні спеціальних дозволів на користування надрами, які відповідно до ст. 4 Кодексу України про надра є виключною власністю Українського народу.
Суд враховує, що Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 29.11.2022 у справі № 240/401/19 відступив від висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 16.06.2021 у справі № 240/4936/18, та інших, де його застосовано, стосовно наявності в органів виконавчої влади повноважень на звернення до суду із позовом про оскарження рішень, дій чи бездіяльності ДКЗ України чи органу місцевого самоврядування та відсутності у зв`язку з цим у прокурора повноважень на звернення з позовом до адміністративного суду для захисту інтересів держави у сфері дотримання процедури надання спеціального дозволу на користування надрами.
Також у постанові від 01.12. 2022 у справі № 240/3448/19 за подібних правовідносин, Верховний Суд дійшов таких висновків:
« ...109. Також Суд зазначає, що зі змісту позовної заяви вбачається, що прокурор діє як самостійний позивач і не здійснює представництво інтересів держави в особі будь-якого з державних органів, що виконують функції контролю за дотриманням встановленої процедури надання спеціального дозволу на користування надрами (ДКЗ України або Житомирської обласної ради). При цьому, прокурор зазначав, що органи виконавчої влади, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) за дотриманням вищезазначеними органами встановленого порядку надання спеціального дозволу на користування надрами не наділені повноваженнями звертатися до суду з позовом про визнання незаконними та скасування дій та рішень ДКЗ України або відповідної ради у межах процедури надання спеціального дозволу на користування надрами, а волевиявлення цих органів при виконанні своїх функцій, зокрема, щодо державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, прийняття до розгляду матеріалів геолого-економічної оцінки та погодження видачі спеціального дозволу за результатами розгляду цих матеріалів, не відповідає чинному законодавству. Отже, самостійне звернення прокурора з цим позовом спрямовано виключно на захист та відновлення порушених інтересів держави.
110. Виходячи з таких критеріїв, у разі, якщо державний орган або орган місцевого самоврядування діє або приймає рішення всупереч закону та інтересам Українського народу, саме прокурор має право діяти на захист порушених інтересів держави шляхом подання відповідного позову до суду. В цьому випадку органи, які прийняли рішення чи вчинили дії, що, на думку прокурора, порушують інтереси держави - ДКЗ України та Житомирська ОР набувають статусу відповідача.
111. Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 липня 2022 року у справі № 910/5201/19 та постанові Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду від 29 листопада 2022 року у справі №240/401/19.
112. На цій підставі Суд доходить висновку, що спеціальним законом, а саме - Кодексом України про надра не передбачено право будь-якого державного органу звертатися з позовом до суду з метою оскарження рішень, дій або бездіяльності державних органів у правовідносинах, що виникають у межах процедури надання спеціального дозволу на користування надрами.
113. Суд також враховує, що звернення прокурора до суду у порядку адміністративного судочинства у цій справі слугує меті захисту суспільного інтересу у такій важливій сфері, як дотримання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог законодавства про надра та встановленого порядку надання спеціального дозволу на користування надрами, а тому за відсутності державного органу, уповноваженого на звернення з відповідним позовом до суду, прокурор, звертаючись до суду з цим позовом, діяв відповідно до вимог статті 53 КАС України та частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру»... » .
Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 26.01.2023 у справі № 240/3379/19.
До того ж у цій постанові судом зазначено, що спеціальним законом, а саме Кодексом України про надра, не передбачено право будь-якого державного органу звертатися з позовом до суду з метою оскарження рішень, дій або бездіяльності державних органів у правовідносинах, що виникають у межах процедури надання спеціального дозволу на користування надрами.
За такого правого регулювання та враховуючи правову позицію Верховного Суду у подібних правовідносинах, слід констатувати, що прокурор, звертаючись до суду з цим позовом, діє відповідно до вимог статті 53 КАС України та частини третьої статті 23 Закону № 1697-VІІ.
Відповідачі та товариство, не мали перешкод у доступі до законодавства й у силу зовнішніх, об`єктивних, явних і видимих природних ознак, проявивши розумну обачність, могли і повинні були знати про те, що апробацію оцінених балансових запасів пісків проведено та спірний спеціальний дозвіл на користування надрами вказаному товариству надано з порушенням законодавчо встановленої процедури.
Ураховуючи викладене, суд відхиляє доводи відповідачів та третьої особи.
Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.
Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
1. Позовні вимоги задовольнити.
2. Визнати протиправним та скасувати рішення у формі протоколу засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин при Державній службі геології та надр України від 03.07.2020 № 5125 про затвердження (апробацію) запасів корисної копалини.
3. Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби геології та надр України від 26.04.2021 № 324 в частині надання ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» спеціального дозволу на користування надрами.
4. Визнати протиправним та скасувати спеціальний дозвіл на користування надрами від 01.06.2021 № 6518, наданий ТОВ «ГЛОБУС АЛЬЯНС ПЛЮС» (код ЄДРПОУ 35145068), вид користування – видобування, вид корисної копалини – пісок, назва родовища – Глибоцьке родовище.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Терлецька О.О.