Справа № 383/325/26
Номер провадження 2-о/383/27/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2026 року Бобринецький районний суд Кіровоградської області у складі:
головуючої судді - Адаменко І.М.,
за участю:
секретаря судового засідання - Ляховецької В.І., 
розглянувши в порядку окремого провадження, у відкритому судовому засіданні в місті Бобринець Кіровоградської області в залі судових засідань Бобринецького районного суду Кіровоградської області, справу №383/325/26 за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Бобринецький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Кропивницькому районі Кіровоградської області Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про встановлення факту родинних відносин,-

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2026 року заявник  ОСОБА_1  звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин. В обґрунтування заяви вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина на житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , який померла йому заповіла на підставі заповіту від 18.01.1990 року. Проте, у нього з його матір`ю виявилася різниця в прізвищі, а саме, мати мала прізвище « ОСОБА_3 », а він « ОСОБА_4 ». У січні 2026 року він звернувся до Бобринецького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Кропивницькому районі Кіровоградської області Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України з заявою про внесення змін до актового запису про народження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , де просив виправити прізвище дитини та батьків з « ОСОБА_3 » та « ОСОБА_4 », однак йому було відмовлено, оскільки відповідно до актового запису про шлюб, прізвище батьків зазначено, як « ОСОБА_3 », тому вважає, що за таких обставин встановити факт родинних відносин між ним та помер лою матір`ю ОСОБА_2 можливо лише в судовому порядку, на цій підставі звернувся до суду з відповідною заявою.
Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 27.02.2026 року суд прийняв заяву до розгляду, відкрив провадження у справі та призначив розгляд справи в порядку окремого провадження.
Ухвалою Бобринецького районного суду Кіровоградської області від 02.04.2026 року витребувано письмові докази.
Заявник ОСОБА_1 в судовому засіданні заяву підтримав повністю, яку просив задовольнити з підстав, зазначених у заяві, в подальшому подав заяву, в якій просив розгляд справи провести за відсутності заявника (а.с.48).
Представник заінтересованої особи Бобринецького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Кропивницькому районі Кіровоградської області Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника (а.с.28).
На підставі ч.1 ст.223 ЦПК України, враховуючи зазначені вище обставини, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи без участі представника заінтересованої особи.
Суд, заслухавши пояснення заявника, показання свідків та дослідивши письмові докази в їх сукупності приходить до висновку, що заява підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.
Відповідно до ст.13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах встановлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом.
Відповідно до п.5 ч.2 ст.293 та п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в тому числі й факт родинних відносин між фізичними особами.
За умовами ч. 3 ст. 294 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.
Відповідно до п.7 постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» №5 від 31.03.1995 року, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.
В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 90 років померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Бобринецьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) 11.01.2021, актовий запис 8 (а.с.7).
Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , та належить померлій ОСОБА_2 , що підтверджується заповітом від 18.01.1990 року, посвідченого державним нотаріусом Бобринецької державної нотаріальної контори Білорус Н.В. та зареєстрованого в реєстрі за №60, відповідно якого ОСОБА_2 заповіла своєму синові ОСОБА_1 житловий будинок з господарсько-побутовими будівлями, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому прізвище заявника в заповіті значиться, як « ОСОБА_4 » (а.с.11).
Відповідно до змісту ст. 28 ЦК України фізична особа набуває прав та обов`язків і здійснює їх під своїм ім`ям. Ім`я фізичної особи, яка є громадянином України, складається із прізвища, власного імені та по батькові, якщо інше не випливає із закону або звичаю національної меншини, до якої вона належить. Ім`я фізичній особі надається відповідно до закону.
Зі свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого Тарасівською сільською радою Бобринецького району Кіровоградської області 01.01.1980, актовий запис 56 вбачається, що ім`я заявника при реєстрації його народження " ОСОБА_5 ", ІНФОРМАЦІЯ_5 , батьками якого зазначені ОСОБА_6 та ОСОБА_2 (а.с.6).
Із наданих до суду доказів, зокрема з копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданого Бобринецьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 11.01.2021 року (а.с.7), копії заяви про видачу паспорта громадянина України (Форми №1) (а.с.47), а також копії трудової книжки від 21.09.1953 року (а.с.10) вбачається, що померла мати заявника мала прізвище « ОСОБА_3 ».
Водночас судом встановлено, що у ряді документів заявника, зокрема у паспорті громадянина України серії НОМЕР_3 , виданому Бобринецьким РВ УМВС України в Кіровоградській області від 24 квітня 2002 року (а.с.4), картці платника податків від 04 травня 1999 року (а.с.5), свідоцтві про восьмирічну освіту Серії НОМЕР_4 виданого 10 червня 1977 року (а.с.8) та трудовій книжці серії НОМЕР_5 виданої 19.01.1983 року (а.с.12-13), його прізвище зазначено як « ОСОБА_4 ».
Крім того, згідно з довідкою Бобринецької міської ради Кіровоградської області від 24 лютого 2021 року №Р-43/03-20, заявник проживав разом із матір`ю однією сім`єю та вів з нею спільне господарство, при цьому його прізвище також зазначено як « ОСОБА_4 » (а.с.9).
З відповіді Бобринецького відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Кропивницькому районі Кіровоградської області Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України від 11.02.2026 року за №50/335-29 про надання інформації вбачається, що відповідно до актового запису про шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_2 №1587 від 11.08.1955 року, складеного Миколаївським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області, прізвище батьків заявника зазначено « ОСОБА_3 », тому заявнику відмовлено у виправленні прізвища матері (а.с.14).
В судовому засіданні допитано свідка ОСОБА_7 , який суду показав, що є сусідом заявника та знайомий із його сім`єю приблизно з кінця 1970 року. Свідок зазначив, що особисто знав матір заявника ОСОБА_8 , яку знав за прізвищем " ОСОБА_4 ". Вказує, що вона проживала у АДРЕСА_1 та померла у січні 2021 року.
Аналогічні покази надала суду свідок ОСОБА_9 .
Згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Згідно із пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Згідно із частиною першою та другою статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів осіб, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог діючого ЦК України поняттями «родичі», «родинні стосунки» охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник.
У постанові Верховного Суду від 30 липня 2018 року у справі № 737/120/18 зазначено про те, що в порядку окремого провадження може бути встановлений факт родинних відносин лише між кровно спорідненими родичами.
Разом з тим, суди встановлюють юридичні факти тільки у разі, коли особою вчинено всі можливі заходи по отриманню необхідних документів, і виключно за наявності об`єктивних причин, які не залежать від волі особи, що обумовлюють неможливість отримання документу на підтвердження юридичного факту, такий факт може встановити суд у порядку окремого провадження.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 зроблено висновок про те, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.
Відповідно до роз`яснень, які викладені в п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника.
Крім цього, як вбачається із інформації, наведеної у листі Верховного Суду України від 01.01.2012 року «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, належать до юрисдикції суду за таких умов: - факти, що підлягають встановленню, повинні мати юридичне значення, тобто від них мають залежати виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; - встановлення факту не пов`язується з подальшим вирішенням спору про право; - заявник не має іншої можливості одержати чи відновити документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; - чинним законодавством не передбачено іншого позасудового порядку встановлення юридичних фактів.
Відповідно до статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами, є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
У відповідності до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Отже, оцінивши досліджені в судовому засіданні докази за своїм внутрішнім переконанням, суд встановив фактичні обставини справи, які мають суттєве значення для її вирішення про те, що прізвище матері заявника " ОСОБА_3 " не збігається з прізвищем заявника " ОСОБА_4 " і розбіжність лише в одній літері, при цьому факт кровного споріднення заявника та його померлої матері ОСОБА_2 знайшов своє підтвердження в судовому засідання вищезазначеними належними та допустимими доказами, встановлення даного факту родинних відносин безпосередньо породжує юридичні наслідки і необхідне заявнику для вчинення нотаріальних дій з оформлення спадщини та в інший, окрім судового порядку, спосіб його встановити неможливо.
З урахуванням викладеного, суд виснує, що померла  ІНФОРМАЦІЯ_3  ОСОБА_2 являється матір`ю ОСОБА_1 , і встановлення даного родинних відносин породжує юридичні наслідки для заявника, а тому вимоги заяви є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Відповідно до ч.7 ст.294 ЦПК України при ухваленні судом рішення у справах окремого провадження судові витрати не відшкодовуються, якщо інше не встановлено законом, тому суд покладає судовий збір на заявника.
Керуючись ст. ст. 4, 76, 81, 89, 293, 294, 315, 316, 319, 352, 354 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 задовольнити повністю.
Встановити юридичний факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , являється рідною матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . 
Судовий збір, сплачений заявником при зверненні до суду, покласти на заявника ОСОБА_1 .
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення до Кропивницького апеляційного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 
Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , паспорт серії НОМЕР_3 виданий Бобринецьким РВ УМВС України в Кіровоградській області від 24.04.2002 року, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 , зареєстрована адреса проживання: АДРЕСА_2 .
Заінтересована особа: Бобринецький відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Кропивницькому районі Кіровоградської області Дніпровського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, код ЄДРПОУ 23094400, місцезнаходження: вул. Базарна, 169 А, м.Бобринець, Кіровоградська область, п.і. 27200. 
Повне рішення суду складено 17.04.2026 року.

Суддя    І. М. Адаменко