Справа №760/6586/25 3/760/2922/25	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 березня 2026 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Педенко А.М., розглянувши заяву адвоката Федака М.Л. - захисника ОСОБА_1 , про виправлення описки у судовому рішенні (постанові) Солом`янського районного суду міста Києва від 22 жовтня 2025 року, -

ВСТАНОВИВ:

22 жовтня 2025 року постановою Солом`янського районного суду м. Києва,  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124 та ч. 4 ст. 130 КУпАП, накладено на ОСОБА_1 стягнення за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124 та ч. 4 ст. 130 КУпАП у виді штрафу в розмірі двох тисяч неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 34 000 (тридцять чотири тисячі) гривень, з позбавленням права керування транспортними засобами на строк 3 (три) роки, та стягнуто судовий збір на користь держави. 

Необхідність виправлення описки у судовому рішенні Солом`янського районного суду м. Києва від 22.10.2025 року обґрунтовується наступними обставинами. 
Захисник, ознайомившись із змістом вказаної постанови встановив, що судом допущено описку в тексті вказаної постанови, а саме зазначено, що: «В судове засідання до суду ОСОБА_1 з`явився. ОСОБА_1 підтвердив факт відмови від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку. Зазначив, що дорожньо-транспортна пригода відбулась у зв`язку с тим, що транспортний засіб ОСОБА_1 був підрізаний іншим транспортним засобом. Крім того, ОСОБА_1 визвав, що вживав алкогольні напої вже після настання дорожньо-транспортної пригоди».
Однак, в дійсності в судовому засіданні ОСОБА_1 не повідомляв, що він відмовлявся від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку. ОСОБА_1 навпаки повідомляв в судовому засіданні, що не відмовлявся від проходження огляду на стан сп`яніння. Також ОСОБА_1 не визнав в судовому засіданні того факту, що вживав алкогольні напої після настання дорожньо-транспортної пригоди. ОСОБА_1 навпаки повідомляв в судовому засіданні, що не вживав алкогольні напої після настання дорожньо-транспортної пригоди.
За таких обставин, захисник просить виправити описку, допущену в мотивувальній частині постанови Солом`янського районного суду м. Києва від 22.10.2025 року, та замість помилково зазначеного: «В судове засідання до суду ОСОБА_1 з`явився. ОСОБА_1 підтвердив факт відмови від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку. Зазначив, що дорожньо-транспортна пригода відбулась у зв`язку с тим, що транспортний засіб ОСОБА_1 був підрізаний іншим транспортним засобом. Крім того, ОСОБА_1 визвав, що вживав алкогольні напої вже після настання дорожньо-транспортної пригоди» зазначити вірний текст у наступній редакції: «В судове засідання до суду ОСОБА_1 з`явився. ОСОБА_1 заперечив факт відмови від проходження огляду на стан алкогольного сп`яніння у встановленому законом порядку. Зазначив, що дорожньо-транспортна пригода відбулась у зв`язку с тим, що транспортний засіб ОСОБА_1 був підрізаний іншим транспортним засобом. Крім того, ОСОБА_1 заперечив, що вживав алкогольні напої вже після настання дорожньо-транспортної пригоди.» 

Захисник просить розглянути заяву про виправлення описки без його особистої участі та участі ОСОБА_1 , на підставі поданої письмової заяви.

Суд, дослідивши матеріали провадження, приходить до наступного. 
Відповідно до положень ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. За відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Крім того, згідно ч. 1 ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України.
Частиною 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративне правопорушення, за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п. п. 21-22 рішення у справі «Надточій проти України», п. 33 рішення у справі «Гурепка проти України»), підпадає під такі критерії і справа, яка розглядається судом з урахуванням суворого стягнення, яке передбачає санкція ст. 124 та ч. 4 
ст. 130 КУпАП.
КУпАП не передбачено порядку виправлення описок в постанові судді, тому суд може застосовувати аналогію закону визначену в КПК України.
Згідно зі ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, 
яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Це помилки зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.
Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення».
Виправлення описки не може змінювати зміст судового рішення, стосуватися призначеного покарання (стягнення), а тим більше погіршувати становище особи.

Суддя дійшов висновку, що в задоволенні заяви слід відмовити, оскільки виправлення описки не може бути засобом перегляду судового рішення або зміни встановлених судом обставин. Захисник просить змінити слова «підтвердив» на «заперечив» та «визнав» на «заперечив». Такі зміни не є усуненням технічної помилки, а є докорінною зміною змісту мотивувальної частини постанови. Зміна зафіксованих у рішенні показань особи на прямо протилежні за змістом фактично скасовує висновки суду про визнання вини, 
що суперечить принципу правової визначеності.
Судом встановлено, що під час першого судового засідання ОСОБА_1 надавав особисті пояснення, у яких підтвердив обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема щодо вживання алкогольних напоїв після дорожньо-транспортної пригоди. Подальша зміна позиції ОСОБА_1 та його захисника у наступних засіданнях та у даній заяві розцінюється судом не як технічна помилка суду при складанні тексту, а як обрана стратегія захисту, спрямована на уникнення адміністративної відповідальності за ст. 124 та ч. 4 ст. 130 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви адвоката Федака М.Л. - захисника ОСОБА_1 , про виправлення описки у постанові Солом`янського районного суду міста Києва від 22 жовтня 2025 року про притягнення  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ознаками адміністративних правопорушень, передбачених ст. 124 та ч. 4 ст. 130 КУпАП, - відмовити. 
Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з моменту винесення до Київського апеляційного суду через Солом`янський районний суд міста Києва.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя:            А.М. Педенко