СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2026 року м. Харків Справа № 917/1572/24 

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючий суддя Тихий П.В., суддя Гребенюк Н.В. , суддя Плахов О.В.

за участю секретаря судового засідання Березки О.М.
та представників учасників справи:
позивача – Баден Д.В. (в режимі відеоконференції)
відповідача – Дрозд О.В., Запорожець В.В.(в режимі відеоконференції)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Комунального підприємства “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області (вх.№2531П/1-43) на рішення Господарського суду Полтавської області від 06.11.2025 (суддя Мацко О.С., повний текст складено 17.11.2025) у справі №917/1572/24
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “Авангард Будпроект”, м. Київ,
до Комунального підприємства “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області, м. Кременчук,
про стягнення 25 054 885,33 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю “Авангард Будпроект” звернулось до Господарського суду Полтавської області з позовом до Комунального підприємства “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області про стягнення 25 054 885,33 грн вартості будівельних підрядних робіт за договором із закупівлі робіт за об`єктом “Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500мм (від вул.Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул.Леонова, 1-В) в м. Кременчуці” (ділянка 3) № 12596 від 08.09.2022 р.
Рішенням Господарського суду Полтавської області від 06.11.2025 у справі №917/1572/24 позовні вимоги задоволено.
Стягнуто з Комунального підприємства “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю “Авангард Будпроект” 25 054 885,33 грн. заборгованості, 300 658,62 грн судового збору, 150 000,00 грн витрат за проведення експертизи.
Комунальне підприємство “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області з рішенням суду першої інстанції не погодилось, звернулось до Східного апеляційного господарського суду 28.11.2025 в системі “Електронний суд” з апеляційною скаргою, в якій просить суд:
1. Апеляційну скаргу Комунального підприємства “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області на рішення Господарського суду Полтавської області (суддя Мацко О.С.) від 06.11.2025 у справі №917/1572/24 задовольнити. 
2. Рішення Господарського суду Полтавської області від 06.11.2025 у справі №917/1572/24 скасувати. 
3. Ухвалити нове рішення у справі № 917/1572/24, яким у задоволенні позовних вимог Товариству з обмеженою відповідальністю “Авангард Буд Проект” відмовити в повному обсязі.
4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Авангард Буд Проект” на користь Комунального підприємства “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області судовий збір у розмірі 450 987,93 грн за подання апеляційної скарги та понесені витрати на проведення будівельно технічної експертизи (згідно з ухвали суду від 21.11.2024 у справі № 917/1572/24) в розмірі 151 456,00 грн.
Крім того, апелянт додав клопотання про призначення повторної будівельно-технічної експертизи судом від 28.11.2025 та клопотання про призначення додаткової будівельно-технічної експертизи судом від 28.11.2025.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції неправильно було визначено предмет доказування у цьому спорі, у який входить встановлення фактичного виконання підрядником робіт на заявлену в позові суму, а тому доводи скаржника про порушення норм процесуального права, зокрема в контексті неповноти оцінки доказів, недотримання стандартів доказування встановлення пов`язаних з ними усі суттєві фактичні обставини цієї справи, що входили до предмета доказування.
Зазначає, що з огляду на предмет і підстави заявленого позову, а також заперечення відповідача, господарський суд залишив поза увагою характер спірних правовідносин, їх нормативне регулювання; зміст та суть документів на яких ґрунтуються спірні правовідносини.
Скаржник наголошує, що суд першої інстанції належним чином не дослідив всіх доказів, що містяться в матеріалах справи (первинних документів щодо будівництва (зокрема щодо прихованих робіт), поданого Відповідачем висновку експертизи та ін.).
З огляду на зазначене, вважає передчасними та такими, що не відповідають обставинам справи, висновки суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями Східного апеляційного господарського суду від 28.11.2025 справу №917/1572/24 передано на розгляд суду у складі колегії суддів: головуючий суддя Тихий П.В., суддя Гребенюк Н.В., суддя Плахов О.В.
01.12.2025 від Комунального підприємства “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області надійшла Заява (вх. № 13852 від 01.12.2025) в якій просить апеляційний суд вважати на початку тексту апеляційної скарги та в пункті 2 прохальної частини апеляційної скарги, датою оскаржуваного судового рішення: “від 06.11.2025 ”.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 02.12.2025 у справі №917/1572/24 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Комунального підприємства «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області на рішення Господарського суду Полтавської області від 06.11.2025 у справі № 917/1572/24. Витребувано з Господарського суду Полтавської області матеріали справи №917/1572/24. Встановлено строк позивачу для подання відзиву на апеляційну скаргу протягом 15 днів з дня вручення ухвали. Призначено справу до розгляду на "24" грудня 2025 р. о 11:00 годині у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61022, місто Харків, проспект Незалежності, 13, 1-й поверх, в залі засідань № 132.
Від представника Комунального підприємства “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області адвоката Дрозда Олександра Вікторовича надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні Кременчуцького районного суду Полтавської області адвоката Дрозда Олександра Вікторовича та адвоката Запорожець Валерії Вячеславівни (вх.№13948 від 03.12.2025), яке задоволено ухвалою суду від 03.12.2025.
Від представника Товариства з обмеженою відповідальністю “Авангард Будпроект” адвоката Баден Дарини Володимирівни надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (вх.№ № 14073 від 05.12.2025), яке задволено ухвалою суду від 08.12.2025.
17.12.2025 від представника Товариства з обмеженою відповідальністю “Авангард Будпроект” адвоката Баден Дарини Володимирівни надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх. 14533) в якому просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити в повному обсязі, просять у задоволенні клопотань про призначення додаткової та повторної експертиз відмовити у повному обсязі. Зазначає, що у поданій апеляційній скарзі відповідача відсутні аргументи та підстави для скасування рішення першої інстанції, визначені процесуальним законом, суть та зміст апеляційної скарги зведені до незгоди з правовою оцінкою, наданою судом у рішенні, до спроби затягнути процес на невизначений час шляхом проведення необґрунтованих та безпідставних експертиз, оскарження вочевидь неоскаржуваних ухвал, шляхом використання апеляційного провадження як спроби перегляду справи.
19.12.2025 до Східного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №917/1572/25.
19.12.2025 від представника Комунального підприємства “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області адвоката Дрозда Олександра Вікторовича надійшли пояснення (вх. 14637) в яких просить суд відхилити заперечення Позивача, викладені ним у Відзиві щодо змісту і вимог апеляційної скарги, як такі, що не ґрунтуються на законі.
22.12.2025 від представника Комунального підприємства “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області адвоката Дрозда Олександра Вікторовича надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх.14677) у зв`язку перебуванням адвоката Дрозда Олександра Вікторовича на лікарняному, що підтверджується листком непрацездатності № 20099563-2037058343-1.1 (додається), стан здоров`я вказаного представника унеможливлює його прибуття до Кременчуцького районного суду Полтавської області для прийняття ним участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції на призначену дату.
24.12.2025 від представника Комунального підприємства “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області адвоката Запорожець Валерії Вячеславівни надійшли письмові пояснення (вх.№14796), в яких зазначає, що Господарським судом Полтавської області не враховано та не здійснено належного дослідження сукупності наявних в матеріалах справи доказів, що стосуються спірних правовідносин за Договором з урахуванням правил та критеріїв оцінки доказів визначених ГПК України. 
24.12.2025 у судове засідання з`явились представники відповідача. Представник КП “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області адвокат Дрозд О.В. у судовому засіданні просить залишити його клопотання про відкладення розгляду справи без розгляду. 
Представник ТОВ “Авангард Будпроект” адвокат Баден Д.В. у судове засідання не з`явилась, надіслала клопотання у якому просить відкласти розгляд справи у зв`язку з хворобою представника позивача. На підтвердження додала медичний висновок про непрацездатність: 1111-PK72-B3AP-6XX5. (вх. 14795 від 24.12.2025).
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 24.12.2025 задоволено клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Авангард Будпроект» адвоката Баден Д.В. про відкладення розгляду справи. Розгляд справи відкладено на 04 лютого 2026 року о 10:30 год. у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61022, м. Харків, проспект Незалежності, 13, 1-й поверх, зал засідань №132. Судове засідання у справі №917/1572/24 ухвалено провести в режимі відеоконференції за участі представника Комунального підприємства «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області адвоката Дрозда Олександра Вікторовича та адвоката Запорожець Валерії Вячеславівни. Доручено Кременчуцькому районному суду Полтавської області забезпечити проведення відеоконференції у справі №917/1572/24, розгляд якої відбудеться "04" лютого 2026 р. об 10:30 годині в приміщенні Східного апеляційного господарського суду в залі судового засідання №132. Судове засідання у справі №917/1572/24 ухвалено провести в режимі відеоконференції за участі представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Авангард Будпроект» адвоката Баден Дарини Володимирівни поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Повідомлено, що неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
22.01.2026 від КП "Кременчукводоканал" надійшли додаткові письмові пояснення (вх.№928). Вважає, що позивач не наділений правом вимагати від відповідача плату за виконані додаткові роботи, а у відповідача - відсутній обов`язок щодо оплати вказаних додаткових робіт, оскільки сторонами не погоджено, в установленому законом і Договором порядку, обсяг та ціну вказаних в актах додаткових робіт, не передбачених Договором. Вказує, що матеріалів справи позивачем не долучено договорів на додаткові роботи до Договору, Актів форми № КБ - 2а та довідок форми № КБ-3, які б містили дату, підписи та печатку КП «КРЕМЕНЧУКВОДОКАНАЛ». Таким чином, вважає, що позивач не підтвердив, а суд першої інстанції дійшов передчасного висновку, що у відповідача існує заборгованість за виконання додаткових робіт.
26.01.2026 від ТОВ «Авангард Будпроект» надійшли заперечення на додаткові письмові пояснення (вх.№1043). Зазначає,що позивач в будь-якому випадку виконав процедуру повідомлення та погодження, про що надав до суду відповідне листування між сторонами, а відповідач був обізнаний про необхідність додаткових робіт та щодо окремих робіт навіть вимагав їх безперервного виконання. Відтак підрядником було виконано навіть підвищені вимоги законодавства щодо додаткових робіт у будівництві та підстав їх оплати. Вказує, що всі аргументи відповідача зведені до заперечень відносно додаткових робіт (акт №4) з наголошенням на відсутності додаткової угоди на такі роботи, однак аргументи не містять жодних обґрунтувань відносно основних робіт, перелік та вартість яких були обраховані підписаними сторонами кошторисами. Відтак в цій частині у позивача є всі підстави констатувати відсутність аргументів відповідача проти задоволення позовних вимог по основним роботам приблизного кошторису (акт КБ-2в № 2 і № 3).
03.02.2026 від КП "Кременчукводоканал" надійшли додаткові письмові пояснення (вх.№1397). Зазначає, що суд першої інстанції зробив передчасні висновки про те, що позивачем у повному обсязі виконано роботи передбачені укладеним сторонами договором і наявність у відповідача обов`язку щодо оплати виконаних позивачем робіт.
Крім того, відповідач зазначає, що 15.01.2026 КП «Кременчукводоканал» на адресу Головного управління Національної поліції в Полтавській області було направлено Повідомлення про вчинення кримінального правопорушення від 14.01.2026 № 23/329 під час виконання умов договору № 12596 від 08.09.2022. Ухвалою Автозаводського районного м. Кременчука від 30.01.2026 у справі № 524/841/26 (копія ухвали - додається), суд постановив: Задовольнити скаргу Комунального підприємства «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Зобов`язати Кременчуцьке РУП ГУНП в Полтавській області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування за повідомленням Комунального підприємства «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області від 14.01.2026 про вчинення кримінального правопорушення. Зобов`язати Кременчуцьке РУП ГУНП в Полтавській області надати Комунальному підприємству «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань у встановлений Законом термін.
В судове засідання 04.02.2026 з`явився представник відповідача в режимі відеоконференції, який підтримав свою апеляційну скаргу та просив її задовольнити. Присутній також в режимі відеоконференції представник позивача заперечив проти задоволення апеляційної скарги та просить залишити рішення суду першої інстанції в силі.
Розглянувши у судовому засіданні 04.02.2026 клопотання відповідача про призначення у справі повторної та додаткової судової будівельно-технічної експертизи, колегія суддів зазначає про таке.
Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Згідно з частинами 1-3 ст.98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Відповідно до статті 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких установити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.
Крім того, статтею 101 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права та обов`язки, що і експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.
Ураховуючи, що предметом спору є заявлені вимоги про стягнення заборгованості за договором підряду №12596 від 07.06.2023, матеріали справи вже містять три висновки судових експертиз:
- висновок судового експерта М.В. Бихно №73/24 від 06.09.2024 зроблений на замовлення позивача;
- висновок судового експерта М.В. Маківського №76-24 від 14.10.2024 зроблений на замовлення відповідача;
- висновок судового експерта Д.В. Сафіяна №1618 від 30.05.2025, зроблений на виконання ухвали суду від 21.11.2024 про призначення експертизи за клопотання саме відповідача.
Предметом апеляційного перегляду є правомірність рішення суду першої інстанції, матеріалів справи достатньо для встановлення судом усіх обставин справи.
Згідно ст.99 ГПКУ, у разі необхідності суд може призначити додаткову чи повторну експертизу. Згідно ст.107 ГПКУ, якщо висновок експерта є неповним або неясним, за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити додаткову експертизу, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам); за наявності сумнівів у правильності висновку експерта (необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи тощо) за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити повторну експертизу, доручивши її проведення іншим експертам.
Згідно правової позиції Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду згідно з Постановою від 07 серпня 2025 року у справі №910/3497/21 (господарська юрисдикція) «Щодо виду експертизи, яка призначається за наявності мотивувань стосовно неповноти, неясності та суперечності іншим матеріалам справи висновка експерта» наведено наступні висновки:
п. 8.45. Згідно з частиною першою статті 98 ГПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. 
8.46. Відповідно до частини другої статті 107 ГПК України за наявності сумнівів у правильності висновку експерта (необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи тощо) за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити повторну експертизу, доручивши її проведення іншим експертам. 
8.47. Конструкція частини другої статті 107 ГПК України дає підстави виснувати, що умовами для призначення повторної експертизи є: (1) наявність сумнів у правильності висновку експерта [необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи тощо]; (2) призначення є правом, а не обов`язком суду; (3) суд може призначити повторну експертизу за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи
8.47.1. Верховний Суд окремо відзначає, що додаткова та повторна експертизи не є тотожними, а умови їх призначення є кардинально різними. 
8.48. Як убачається з матеріалів справи, позивач звертався до суду першої інстанції із клопотанням про призначення повторної експертизи, у задоволенні якого судом було відмовлено, оскільки з поданого позивачем клопотання суд не вбачає, які додаткові матеріали, які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи необхідно буде дослідити експерту(ам), як підставу для призначення експертизи. Суд зазначив, що висновки експертів про неможливість надання відповіді на поставлені судом питання сформовані з урахуванням наявних у матеріалах справи № 910/3497/21 документів, в тому числі на електронному носії, тобто у разі призначення судом у цій справі експертизи, експертами будуть досліджуватися ті ж самі матеріали, які були надані експертам під час проведення первинної експертизи, тобто без надання експертам додаткових матеріалів, призначення такої експертизи є недоцільним та призведене до необґрунтованого затягування розгляду справи. 
8.49. Верховний Суд виходить з того, що відповідно до статті 104 ГПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу.
8.50. Згідно зі статтею 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
8.51. Верховний Суд наголошує, що призначення експертизи є правом, а не обов`язком суду. При цьому, питання призначення експертизи вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням предмета, підстав позову та обставин справи (такі висновки Верховного Суду містяться у постановах від 16.12.2020 у справі №916/2740/19, від 06.09.2022 у справі №924/898/21, від 02.11.2022 у справі №915/442/21).
8.52. Скаржник у касаційній скарзі вказує, що клопотання про призначення повторної експертизи заявлене, оскільки, висновок експерта був неповним, неясним та суперечив іншим матеріалам судової справи. 
8.53. Водночас, у силу приписів частини першої статті 107 ГПК України якщо висновок експерта є неповним або неясним, за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити додаткову експертизу, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). 
8.54. Отже, за наявності мотивувань стосовно неповноти, неясності та суперечності іншим матеріалам справи висновка експерта, позивач мав би заявити не повторну, а додаткову експертизу. 
8.55. Враховуючи викладене вище, підстава касаційного оскарження означена у пункті 8.44 цієї постанови не підтвердилась.
Згідно правової позиції Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду згідно з Постановою від 25 серпня 2021 року у справі № 920/639/17 Щодо підстав призначення додаткової експертизи наведено такі висновки: 
Згідно з п.п. 1.2.13 "Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень" від 08.10.1998 № 53/5, з подальшими змінами та доповненнями, експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи. Додатковою, зокрема, є експертиза, якщо для вирішення питань щодо об`єкта, який досліджувався під час проведення первинної експертизи, необхідно провести додаткові дослідження або дослідити додаткові матеріали (зразки для порівняльного дослідження, вихідні дані тощо), які не були надані експертові під час проведення первинної експертизи. 
Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що у справі може бути призначена додаткова експертиза - у випадку, якщо висновок експерта є неповним або неясним. 
Таким чином, додаткова експертиза призначається судом після розгляду ним висновку первинної експертизи, якщо виявиться, що усунути неповноту або неясність висновку в судовому засіданні шляхом заслуховування експерта неможливо. 
Висновок експерта визнається неповним, якщо досліджено не всі надані йому об`єкти або не дано вичерпних відповідей на всі поставлені перед експертом питання.
Висновок експерта визнається неясним, якщо він викладений нечітко або носить непевний, неконкретний характер.
Водночас в ухвалі про призначення додаткової експертизи необхідно чітко зазначити, які саме висновки експерта суд вважає неповними чи неясними або які обставини зумовили необхідність розширення експертного дослідження. 
Така судова експертиза може призначатись як з ініціативи суду, так і за клопотанням учасників судового процесу, а її проведення може бути доручено тому ж або іншому експерту.
Таким чином, Верховним судом сформовано детальний порядок застосування ст.99 і 107 ГПКУ, згідно якого в контексті цієї судової справи відповідач мав належно та переконливо обґрунтувати правові підстави необхідності призначення додаткової або повторної експертиз, які вже могли б бути четвертими у справі.
Колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що клопотання відповідача таких правових аргументів не містять. 
Єдина заявлена відповідачем суперечність у висновку експерта 1618, як підстава для призначення додаткової експертизи, - це суперечність з висновком експерта Маківського М.В., наданим самим відповідачем. Отже, при наявності двох протилежних висновків будь-який третій висновок завжди буде перебувати у суперечності з одним із перших двох, отже така суперечність однозначно не може бути підставою для призначення додаткової експертизи, оскільки сама наявність ще одного висновку таку суперечність не усуне.
Колегія суддів зазначає, що висновок експерта №1618 від 30.05.2025 року за змістом і структурою, порядком проведення та оформлення відповідає вимогам процесуального та профільного законодавства у сфері експертиз. 
Твердження відповідача про незрозумілість йому певних положень експертизи, про наявність у нього сумнівів у її правильності та обґрунтованості, заявлені виключно з посиланням на суб`єктивну особисту незгоду відповідача з висновками , до яких дійшов експерт, відносно вихідних даних дослідження, з незгодою з методами, які застосував експерт для дослідження, з незгодою з діями експерта по відхиленню певних вихідних даних, як дискредитованих сторонами правочину.
Відтак, підставою для призначення повторної та додаткової експертизи з апеляційної скарги відповідача вбачається виключно його незгода з наявними у справі експертними висновками.
Суд у контексті доводів апеляційної скарги та висновків суду першої інстанції щодо належності, як доказів висновків експертних досліджень, зазначає про те, що згідно з частинами першою, другою 98 ГПК України висновок експерта – це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.
Статтею 104 ГПК України передбачено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.
Системний аналіз змісту вказаних норм процесуального законодавства свідчить, що висновок експерта є рівноцінним засобом доказування у справі, наряду з іншими письмовими, речовими і електронними доказами, а оцінка його, як доказу, здійснюється судом у сукупності з іншими залученими до справи доказами за загальним правилом статті 86 ГПК України. Такий правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №910/21067/17 та у постанові від 15.06.2021 у справі №916/2479/17.
До того ж, при перевірці й оцінці експертного висновку суд повинен з`ясувати достатність поданих експертові об`єктів дослідження; повноту відповідей на поставлені питання та їх відповідність іншим фактичним даним; узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком експертизи; обґрунтованість експертного висновку та його узгодженість з іншими матеріалами справи (схожа правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 28.03.2018 у справі №520/8073/16, від 12.02.2020 у справі №457/906/17, від 15.06.2021 у справі №916/2479/17, від 07.06.2022 у справі №916/302/16).
Судом за загальним правилом статті 86 ГПК України надано оцінку експертним висновкам №73/24 від 06.09.2024 та №1618 від 30.05.2025, зробленого на виконання ухвали суду від 21.11.2024 про призначення експертизи, як доказам у сукупності з іншими наявними у матеріалах справи доказами та встановлено, що висновки не викликають сумнівів у їх об`єктивності і обґрунтованості; висновки складені особами, яка відповідають вимогам, встановленим Законом України “Про судову експертизу”; предметом висновку є дослідження обставин, які входять до предмета доказування у цьому спорі; висновки не містить суперечностей між дослідницькою частиною та підсумковим висновком; узгоджується з іншими матеріалами справи, а тому прийняті судом до уваги як належні та допустимі докази у розумінні статей 76, 77 ГПК України.

Крім того, колегія суддів не приймає до уваги надані відповідачем до письмових пояснень від 03.02.2026 (вх.№1397) копію листа від 03.02.2026 № 23/788 та копію ухвали Автозаводського районного м. Кременчука від 30.01.2026 у справі № 524/841/26, оскільки ці докази не існували на момент розгляду від суді першої інстанції. Відтак, у колегії суддів відсутні підстави приймати їх до уваги.
Згідно із ст.269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
Судова колегія, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши в судовому засіданні уповноважених представників позивача та відповідача, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
З матеріалів справи вбачається, що 08.09.2022 між Комунальним підприємством «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області (Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Авангард Будпроект» (Підрядник) було укладено договір із закупівлі робіт за об`єктом «Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500мм (від вул.Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул.Леонова, 1-В) в м. Кременчуці» (ділянка 3) № 12596 (Т.1, а.с. 39-43).
Згідно з п. 1.1 вказаного договору Підрядник зобов`язувався своїми силами і засобами та на свій ризик, в межах Договірної ціни, виконати роботи по об`єкту «Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500мм (від вул.Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул.Леонова, 1-В) в м. Кременчуці» (ділянка 3) ДК 021:2015 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг, вирівнювання поверхонь (надалі – роботи), за завданням Замовника та у встановлений строк здати виконання робіт Замовнику, а Замовник зобов`язався прийняти закінчені роботи та оплатити їх.
Пунктом 3.1 договору визначено, що Договірна ціна є динамічною і складає 25 098 769,01 грн, у тому числі ПДВ 20%: 4 183 128,17 грн. Об`єми виконаних робіт будуть визначатися за їх фактичним виконанням підрядником на об`єкті за договором. Ціна договору підлягає безумовному обов`язковому перегляду за результатами отриманого позитивного експертного звіту кошторису складеного з дефектним актом об`єкту шляхом укладення відповідної додаткової угоди.
Договірна ціна може коригуватися тільки за взаємною згодою сторін, шляхом підписання додаткової угоди, у випадках, передбачених цим договором із змінами та доповненнями, в порядку, встановленому в розділі 11 цього договору.
07.11.2022 Сторонами було укладено додаткову угоду №1 до договору №12596, відповідно до якої ціна договору, згідно з позитивним експертним звітом, становить 19 574 179,13 грн з урахуванням ПДВ 20%. Крім того, додатковою угодою передбачено оплату авансу в розмірі 50% ціні обсягу робіт, який Підрядник зобов`язувався використати на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, обладнання, конструкцій та виробів протягом 3-х місяців після одержання авансу. Також у додатковій угоді Сторони встановили, що аванс погашається на підставі акту виконаних робіт, підписаного уповноваженими представниками Сторін.
24.01.2023 Сторонами було укладено додаткову угоду № 2 до договору №12596, відповідно до якої ціна договору, згідно з позитивним експертним звітом, становить 31 378 244,52 грн з урахуванням ПДВ 20%. Крім того, додатковою угодою передбачено оплату авансу в розмірі 50% ціні обсягу робіт, що становить 5 902 032,72 грн (з урахуванням вже сплачених 9 787 089,54 грн), який Підрядник зобов`язувався використати на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, обладнання, конструкцій та виробів протягом 3-х місяців після одержання авансу. Також у додатковій угоді Сторони встановили, що аванс погашається на підставі акту виконаних робіт, підписаного уповноваженими представниками Сторін.
07.06.2023 Сторонами було укладено додаткову угоду №3 до договору №12596, відповідно до якої ціна договору, згідно з позитивним експертним звітом, становить 35 650 418,85 з урахуванням ПДВ 20%. Крім того, додатковою угодою передбачено оплату авансу в розмірі 70% ціни обсягу робіт, що становить 9.266.170,94 грн (з урахуванням вже сплачених 15 689 122,26 грн), який Підрядник зобов`язувався використати на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, обладнання, конструкцій та виробів протягом 3-х місяців після одержання авансу. Також у додатковій угоді Сторони встановили, що аванс погашається на підставі акту виконаних робіт, підписаного уповноваженими представниками Сторін, та встановили графік виконання робіт та відповідальність за його порушення.
До договору № 12596 від 08.09.2022 сторонами було складено наступні кошториси:
- локальний кошторис на об`єкт на будівельні роботи № 02-01-01 на капітальний ремонт аварійної ділянки самопливного каналізаційного колектора (ПК7+50-ПК15+80), складений за поточними цінами станом на 07 листопада 2022 року, кошторисною вартістю 15 862 199,08 грн;
- локальний кошторис на об`єкт на будівельні роботи № 02-01-01 на капітальний ремонт аварійної ділянки самопливного каналізаційного колектора (ПК0-ПК8+43), складений за поточними цінами станом на 26 грудня 2022 року, кошторисною вартістю 25 359 367,74 грн;
- локальний кошторис на об`єкт на будівельні роботи № 02-01-01 на капітальний ремонт аварійної ділянки самопливного каналізаційного колектора (ПК0-ПК8+43), складений за поточними цінами станом на 30 травня 2023 року, кошторисною вартістю 25 439 562,17 грн.
Відповідно до п. 4.1 договору №12596 від 08.09.2022 (в ред. додаткової угоди № 3 до договору № 12596) розрахунки проводяться шляхом поетапної оплати Замовником по факту виконання робіт протягом 3 (трьох) робочих днів з дати підписання актів виконаних робіт (форми КБ-2в, КБ-3), підписаних уповноваженими представниками сторін. Акти виконаних робіт готує Підрядник і передає їх для підписання Замовнику у строк не пізніше 20-го числа звітного місяця в паперовому вигляді.
Сторонами було підписано Акт № 1 приймання виконаних робіт за квітень 2023 року на загальну суму вартість 4 517 202,40 грн з ПДВ. (Т.1, а.с. 48-52).
Також позивачем додано до позовної заяви належним чином засвідчені копії актів приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року, № 3 за квітень 2024 року та №4 за квітень 2024 року (Т.1, а.с. 124-131, 141-142, 146-149). Вказані акти підписані лише з боку Товариства з обмеженою відповідальністю «Авангард Будпроект».
Відповідачем сплачено на користь позивача аванс за договором №12596 від 08.09.2022 р. в загальному розмірі 24 955 293,20 грн. згідно з платіжними інструкціями №3962 від 08.11.2022 р., №239 від 25.01.2023 р. та № 2176 від 08.06.2023 р. (Т.1, а.с. 57-59).
Обставини з несплати за виконані в повному обсязі стали підставою для позивача з відповідним позовом до господарського суду про стягнення з відповідача » 25 054 885,33 грн заборгованості за договором підряду №12596 від 08.09.2022. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що відповідачем не в повному обсязі оплачено вартість виконаних робіт, вказану в актах приймання виконаних будівельних робіт №№2, 3 та 4.
В свою чергу, відповідач заперечуючи проти позову вказує на те, що Комунальним підприємством «Кременчукводоканал» отримано від Підрядника акти виконаних робіт № 2, № 3 та № 4 по договору разом з виконавчою документацією, а також рахунок на оплату на суму 25 054 885,53 грн., однак, ознайомившись з отриманою виконавчою документацією та здійснивши детальний аналіз вказаних актів, відповідач дійшов висновку, який викладено в листі-відповіді № 23/4424 від 17.06.2024 р., про відсутність підстав для актів зі свого боку та проведення оплати рахунку, виходячи з того, що фактичний обсяг виконаних робіт по договору, на думку відповідача, не відповідає виставленій на оплату сумі, а самі роботи виконані Підрядником неякісно, тобто не у відповідності до вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції зазначив, що матеріалами справи підтверджується факт реального здійснення Товариством з обмеженою відповідальністю «Авангард Будпроект» робіт з капітального ремонту окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500мм (від вул.Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул.Леонова, 1-В) в м. Кременчуці» (ділянка 3) в обсязі, вказаному в актах приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року, № 3 за квітень 2024 року та № 4 за квітень 2024 року. 
За таких обставин, суд дійшов висновку про виникнення у Товариства з обмеженою відповідальністю «Авангард Будпроект» права на отримання від Комунального підприємства «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області оплати вартості виконаних робіт згідно з в актами приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року, № 3 за квітень 2024 року та № 4 за квітень 2024 року, що, відповідно, кореспондується з обов`язком відповідача здійснити таку оплату в розмірі, визначеному у вказаних актах. 
Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам колегія суддів зазначає про таке.
Судами встановлено, що спірні правовідносини виникли з договору будівельного підряду.
Відповідно до ст. 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.
Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.
До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.
Згідно з ч. 1 ст. 854 ЦК України якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.
Статтями 526 та 525 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено законом або договором.
Відповідно до п. 4.1 договору №12596 від 08.09.2022 розрахунки проводяться шляхом поетапної оплати Замовником по факту виконаних робіт протягом 3 (трьох) робочих днів з дати підписання актів виконаних робіт (форми КБ-2в, КБ-3), підписаних уповноваженими представниками сторін. Акти виконаних робіт готує Підрядник і передає їх для підписання Замовнику у строк не пізніше 20-го числа звітного місяця в паперовому вигляді.
Розбіжності, що виникли при підписанні актів виконаних робіт, вирішуються у встановленому порядку.
Згідно з ч. 1 ст. 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.
Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.
Також частиною 4 статті 882 ЦК України визначено, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.
Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.
В матеріалах справи містяться належним чином засвідчені копії Акту №1 приймання виконаних робіт за квітень 2023 року, підписаного сторонами, а також актів приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року, №3 за квітень 2024 року та №4 за квітень 2024 року, не підписаних відповідачем.
У частинах першій та другій статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» визначено, що підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади і прізвища (крім первинних документів, вимоги до яких встановлюються Національним банком України) осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції. Залежно від характеру господарської операції та технології обробки облікової інформації до первинних документів можуть включатися додаткові реквізити (печатка, номер документа, підстава для здійснення операції тощо).
При цьому неістотні недоліки в документах, що містять відомості про господарську операцію, не є підставою для невизнання господарської операції, за умови, що такі недоліки не перешкоджають можливості ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції, та містять відомості про дату складання документа, назву підприємства, від імені якого складено документ, зміст та обсяг господарської операції тощо.
Основною первинною ознакою господарської операції є її реальність, а наявність первинних документів є вторинною, похідною ознакою. Навіть належне документальне оформлення господарської операції відповідними первинними документами не завжди свідчить про безумовну їх відповідність дійсному змісту операції. Правові наслідки створює саме господарська операція, а не первинні документи. Вказаний висновок застосований Верховним Судом у постанові від 21.06.2022 у справі №820/4033/16.
Крім того, згідно з висновками, викладеними в постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 02.06.2023 у справі №914/2355/21, передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку акта і виникнення за таким актом прав та обов`язків можливе за наявності реального виконання робіт за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови про причини неприйняття робіт у строк, визначений договором.
За загальним правилом, при вирішенні спорів щодо належного та своєчасного виконання договорів стосовно надання послуг/виконання робіт, як зі сторони замовника, так і виконавця (підрядника), суди повинні надавати оцінку вжитим сторонами діям на його виконання у їх сукупності з огляду саме на умови кожного договору (договорів) у конкретній справі, проте передбачена відповідним договором умова щодо оплати за надані послуги (виконані роботи) з прив`язкою до підписання відповідних актів приймання не може бути єдиною підставою, яка звільняє замовника від обов`язку здійснити таку оплату, адже основною первинною ознакою будь-якої господарської операції, як то надання послуг чи виконання робіт, є її реальність. Наявність належним чином оформлених первинних документів (підписаних уповноваженими представниками обох сторін) є вторинною, похідною ознакою.
Отже, передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку акта і виникнення за таким актом прав та обов`язків можливе за наявності реального виконання робіт підрядником за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови замовника про причини неприйняття робіт (виявлені недоліки) у строк, визначений договором (постанови Верховного Суду від 27.12.2019 у справі №924/70/18, від 03.12.2019 у справі №909/574/18, від 20.04.2021 у справі №906/411/17, від 17.08.2021 у справі №910/16308/20, від 03.07.2024 у справі №906/764/20).
Відтак, оскільки предметом позову в даній справі є стягнення з Комунального підприємства «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Авангард Будпроект» вартості виконаних робіт за договором підряду №12596 від 08.09.2022, вказаної в актах приймання виконаних будівельних робіт №2 за березень 2024 року, №3 за квітень 2024 року та №4за квітень 2024 року, під час розгляду справи встановленню підлягає саме факт надання відповідачем мотивованої відмови від підписання зазначених актів, а також факт реального виконання Товариством з обмеженою відповідальністю «Авангард Будпроект» вказаних робіт, з огляду на інформацію, що міститься у первинних та інших документах, з урахуванням кошторисної документації по договору та вимог нормативно-правових актів у галузі будівництва.
Як стверджує позивач, Товариством з обмеженою відповідальністю «Авангард Будпроект» було належним чином виконано роботи згідно з актами приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року, № 3 за квітень 2024 року та № 4 за квітень 2024 року на загальну суму 45 492 976,13 грн, в т.ч.:
- згідно з Актом № 2 за березень 2024 року виконано роботи щодо Капітального ремонту аварійної ділянки самопливного каналізаційного колектора на суму 27 526 780,36 грн;
- згідно з Актом № 3 за квітень 2024 року виконано роботи щодо Капітального ремонту аварійної ділянки самопливного каналізаційного колектора на суму 8 840 956,26 грн;
- згідно з Актом № 4 за квітень 2024 року виконано роботи щодо Капітального ремонту аварійної ділянки самопливного каналізаційного колектора на суму 9 125 239,51 грн.
30.05.2024 року позивач звернувся до відповідача з листом № 122 (Т.2, а.с. 1-2), у якому повідомив, що на виконання договору № 12596 від 08.09.2022 р. Товариством з обмеженою відповідальністю «Авангард Будпроект» було виконано черговий етап робіт, у зв`язку з чим просив відповідача негайно розпочати прийняття зазначених робіт, після чого у відповідності до п. 4.1 договору сплатити їх вартість у розмірі 25 054 885,33 грн протягом 3 (трьох) робочих днів з моменту підписання актів виконаних робіт згідно наданого рахунку.
До вказаного листа було, зокрема, додано акти приймання виконаних будівельних робіт №2 за березень 2024 року, №3 за квітень 2024 року та №4 за квітень 2024 року, а також довідки про вартість виконаних будівельних робіт, реєстри витрат, розрахунки загальновиробничих витрат, дефектні акти, підсумкові відомості ресурсів, відомості обсягів робіт, загальний журнал робіт, акти на закриття прихованих робіт, виконавчу документацію та рахунок на оплату виконаних робіт.
У відповідь на даний лист відповідач направив на адресу ТОВ «Авангард Будпроект» лист №4424 від 17.06.2024 р. (Т.2, а.с. 3-8), у якому, зокрема, зазначив, що акти приймання виконаних будівельних робіт №2 за березень 2024 року, №3 за квітень 2024 року та №4 за квітень 2024 року не можуть бути прийняті до розгляду та підписання з огляду на наступне:
- дані щодо кількості, відстані, маси, об`єму та ін. в Акті приймання виконаних будівельних робіт №2 за березень 2024 року Комунальним підприємством «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області не приймаються або приймаються в розмірі меншому, ніж заявлені Товариством з обмеженою відповідальністю «Авангард Будпроект»;
- шпунт Ларсена у кількості, зазначеній в Акті приймання виконаних будівельних робіт №3 за квітень 2024 року, був закуплений і оплачений Замовником при виконанні робіт за іншим договором, а саме – договором підряду №12594 від 08.09.2022 р., а роботи з витягання стальних шпунтових паль були вже вказані в пункті 57 Акту приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року;
- роботи, вказані в Акті приймання виконаних будівельних робіт №4 за квітень 2024 року, не передбачені Договірною ціною до Додаткової угоди №3 до договору №12596 від 08.09.2022 р., а тому підстави для прийняття їх до оплати відсутні.
Відповідач стверджує, що у вищезазначеному листі ним було висловлено мотивовану відмову від підписання актів приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року, №3 за квітень 2024 року та №4 за квітень 2024 року та викладено обґрунтовані причини такої відмови, відтак, відсутні підстави для оплати робіт за вказаними актами.
Проте, колегія суддів не приймає вказані заперечення, з огляду на те, що вони не є обґрунтованими в розумінні ст.ст. 853 та 882 ЦК України з огляду на таке.
Щодо тверджень відповідача, висловлених в обґрунтування відмови від підписання Акту приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року:
В мотивування своїх заперечень щодо заявленої позивачем в Акті приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року інформації відповідач посилається на власні показники та розрахунки (пункти 2, 3, 7, 11, 12, 14, 39, 42, 51, 52, 56, 75-80, 82-84, 88, 89, 135, 138 Акту), на невиконання Підрядником обов`язку з повернення матеріалів після закінчення робіт (пункти 21, 22, 24, 119, 121, 137, 142, 144, 146, 156, 158, 160-161 Акту), на інформацію, зазначену в наданих Підрядником талонах на вивіз сміття (пункти 27, 42, 46, 49 Акту) та на інформацію із Загального журналу робіт та актів на приховані роботи (пункти 30, 32, 34-36, 54, 55, 57-74, 94-117, 108, 109, 113, 114, 125-128, 136, 143, 155, 159 Акту).
Проте, зазначаючи у листі-відповіді № 4424 від 17.06.2024 р. власні показники та розрахунки, відповідач не навів жодних обґрунтувань та не додав до листа документи на підтвердження вказаної інформації, окрім переліку матеріалів, на які відсутні видаткові накладні для підтвердження вартості та Акту перевірки на відповідність вимогам ДБН В.2.5-75-2013 «Каналізація. Зовнішні мережі та споруди» збудованого самопливного каналізаційного колектора діаметром 500 мм по вулиці Юрія Руфа (від вулиці Володимира Черниша до вулиці Європейської) в м. Кременчуці, складеного комісією у складі представників Комунального підприємства «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області (Т.2, а.с. 9-10), які суд оцінює критично, оскільки вони є внутрішніми документами відповідача та можуть змінюватися ним на власний розсуд.
Відповідачем також не надано до суду талони на вивіз сміття, про використання інформації з яких було зазначено у листі Комунального підприємства «Кременчукводоканал» № 4424 від 17.06.2024 р.
Щодо тверджень відповідача про невиконання Підрядником обов`язку з повернення Замовнику матеріалів після закінчення робіт, суд зазначає, що підстави та порядок такого повернення врегульовано Цивільним кодексом України та Загальними умовами укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 668 від 01.08.2005 р., які визначають порядок укладення та виконання договорів підряду на проведення робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації та капітального ремонту об`єкта будівництва.
Так, згідно з ч. 1 ст. 840 ЦК України якщо робота виконується частково або в повному обсязі з матеріалу замовника, підрядник відповідає за неправильне використання цього матеріалу. Підрядник зобов`язаний надати замовникові звіт про використання матеріалу та повернути його залишок.
Відповідно до п. 31 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві Підрядник зобов`язаний подати замовнику звіт про використання матеріальних ресурсів та повернути їх залишок у разі, коли забезпечення виконання робіт матеріальними ресурсами повністю або частково здійснюється замовником.
Як зазначено вище, у додаткових угодах №№ 1-3 до договору підряду № 12596 від 08.09.2022 р. сторони передбачили оплату Замовником авансу, який Підрядник зобов`язувався використати на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, обладнання, конструкцій та виробів.
Додатковою угодою №1 від 07.11.2022 р. до договору № 12596 від 08.09.2022 р. Розділ 5 договору також доповнено пунктом 5.3 наступного змісту:
«Після завершення робіт за цим Договором Підрядник зобов`язаний повернути Замовнику із користування всі матеріали та обладнання, які були надані йому під час їх виконання та які залишились після виконання робіт. Також після повного завершення робіт за цим договором Підрядник зобов`язаний протягом 10 банківських днів з дня завершення робіт повернути Замовнику кошти або передати безоплатно у власність Замовника в установленому порядку спеціальне обладнання та матеріали, які були придбані за цим договором».
З наведених норм договору № 12596 від 08.09.2022 р. вбачається, що обов`язок Підрядника з повернення Замовнику залишку матеріальних ресурсів пов`язаний із фактом завершення робіт та має бути виконаний Підрядником протягом 10 банківських днів з дня їх повного завершення.
Натомість виконання Товариством з обмеженою відповідальністю «Авангард Будпроект» робіт, вказаних в Акті приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року, не може вважатися повним завершенням робіт, передбачених договором № 12596 від 08.09.2022 р.
Крім того, статтею 856 ЦК України передбачено, що якщо замовник не сплатив встановленої ціни роботи або іншої суми, належної підрядникові у зв`язку з виконанням договору підряду, підрядник має право притримати результат роботи, а також устаткування, залишок невикористаного матеріалу та інше майно замовника, що є у підрядника.
Також у пункті 97 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві визначено, що якщо замовник не розрахувався за виконані роботи або не сплатив інші суми, належні підряднику, згідно з договором підряду підрядник, попередньо повідомивши замовника, має право притримати передачу замовнику закінчених робіт (об`єкта будівництва), невикористаних матеріальних ресурсів та іншого майна. Порушення строків передачі закінчених робіт (об`єкта будівництва) у цьому разі вважається таким, що спричинено з вини замовника і передбачає відшкодування витрат підрядника, зумовлених цим порушенням.
Оскільки Комунальним підприємством «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області не надано доказів здійснення ним у повному обсязі розрахунків за договором № 12596 від 08.09.2022 р. (між сторонами з цього приводу існує спір), а позивач у листі № 135 від 26.06.2024 р. (Т. 2, а.с. 12-17) повідомив відповідача про притримання матеріалів та обладнання до моменту повної оплати заборгованості за договором, вимога останнього щодо повернення таких матеріальних ресурсів є передчасною не вважається обґрунтованою підставою для нездійснення розрахунків з підрядником за Актом. 
Посилання відповідача на інформацію із Загального журналу робіт та актів на приховані роботи також не може вважатися обґрунтованою підставою для відмови від підписання Акту приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року з огляду на недотримання Замовником порядку їх оформлення.
Так, у пункті 3 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві визначено, що документи про виконання договору підряду - документи про хід виконання договору підряду, відповідність робіт і матеріальних ресурсів нормативним вимогам та здійснення контролю за виконанням договірних зобов`язань (журнали виконання робіт, акти та довідки про виконані роботи, акти на приховані роботи та конструкції, паспорти, сертифікати, акти на випробування устаткування, журнали авторського нагляду, матеріали перевірок тощо).
При цьому відповідно до абз. 2 п. 74 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві Підрядник у порядку, визначеному договором підряду, веде і передає замовнику після завершення робіт документи про виконання договору підряду.
З вищевказаного вбачається, що виконавча документація по договору підряду (в т.ч. журнали робіт та акти на приховані роботи) складаються Підрядником.
Також наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» № 291 від 30.10.2023 р. затверджено ДСТУ 9258:2023 «Настанова з організації виконання будівельних робіт», який застосовують для організації будівельного виробництва під час нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту, реставрації будинків, будівель, споруд, їхніх комплексів або частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури.
У вказаному стандарті, зокрема, містяться «Вказівки щодо ведення загального журналу робіт».
У даних вказівках зазначено наступне:
- загальний журнал робіт є основним первинним виробничим документом, який відтворює технологічну послідовність, терміни, якість і умови виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва;
- загальний журнал робіт ведуть на будівництві окремих або групи однотипних об`єктів, які розміщені в межах одного будівельного майданчика і споруджуються одночасно. За умови будівництва комплексу (будови) загальний журнал робіт можна вести на кожній будівлі, споруді та лінійних об`єктах інженерно-транспортної інфраструктури. Наявність цих журналів має бути засвідчена в таблиці А.4.
- загальний журнал робіт веде особа, відповідальна за будівництво об`єкта (виконавець робіт, старший виконавець робіт) і заповнює його з першого дня роботи на об`єкті особисто або доручає керівникам змін;
- титульний лист заповнює до початку будівництва генеральна підрядна будівельна організація за участю проєктної організації та замовника;
- відомості про виконання робіт (з початку та до їх завершення), що долучають до таблиці А.5, є основною частиною журналу. Ця частина журналу містить відомості про початок і закінчення роботи і відображає перебіг її виконання;
- до таблиці А.6 вносять зауваження особи, які контролюють виконання та безпеку робіт відповідно до наданих їм прав, а також представники авторського нагляду;
- загальний журнал має бути пронумеровано, прошнуровано, оформлено усіма підписами на титульному аркуші та скріплений печаткою будівельної організації, яка його видала. Під час здачі завершеного будівництвом об`єкта загальний та спеціальні журнали робіт передають замовнику.
Відтак, з огляду на вищенаведене, журнал виконання робіт ведеться виконавцем робіт, а особи, які контролюють виконання та безпеку робіт відповідно до наданих їм прав, мають право вносити до нього зауваження.
При цьому умовами договору підряду №12596 від 08.09.2022 р. передбачена можливість здійснення Замовником технічного нагляду та контролю за виконанням робіт.
Так, згідно з п. 2.3 договору технічний нагляд і контроль за виконанням робіт з боку Замовника забезпечується шляхом:
- перевірки відповідності обсягів та якості виконаних робіт вимогам проекту, будівельних норм;
- проведення перевірок наявності у Підрядника документів (дозволів, ліцензій, сертифікатів, паспортів тощо), необхідних для виконання робіт.
Також Порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури затверджено постановою Кабінету Міністрів України № 903 від 11 липня 2007 р.
Цей Порядок визначає механізм здійснення технічного нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств (далі - будівництво об`єкта) (п. 1 Порядку).
Згідно з вказаним Порядком технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.
Технічний нагляд здійснюють особи, що мають виданий відповідно до законодавства архітектурно-будівельною атестаційною комісією кваліфікаційний сертифікат.
Особи, що здійснюють технічний нагляд:
1) проводять перевірку:
- наявності документів, які підтверджують якісні характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання, що використовуються під час будівництва об`єкта, - технічного паспорта, сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо;
- відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій, виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів;
- відповідності обсягів та якості виконаних будівельно-монтажних робіт проектно-кошторисній документації;
- виконання підрядником вказівок і приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду;
2) ведуть облік обсягів прийнятих і оплачених будівельно-монтажних робіт, а також будівельно-монтажних робіт, виконаних з недоліками;
3) проводять разом з підрядником огляд та оцінку результатів виконаних робіт, у тому числі прихованих, і конструктивних елементів;
4) повідомляють підряднику про невідповідність виробів, матеріалів та обладнання вимогам нормативних документів;
5) оформляють акти робіт, виконаних з недоліками;
6) беруть участь у проведенні перевірки:
- робочою комісією якості окремих конструкцій і вузлів, будівельно-монтажних робіт усіх видів, відповідності змонтованого спецобладнання, устатковання і механізмів технічним умовам;
- органами державного нагляду та архітектурно-будівельного контролю;
7) виконують інші функції, пов`язані з технічним наглядом на відповідному об`єкті.
6. Особи, що здійснюють технічний нагляд, мають право вимагати від підрядника:
1) виконання робіт відповідно до проектно-кошторисної та іншої технічної документації, дотримання вимог нормативних документів щодо порядку виконання і прийняття робіт;
2) зупинення робіт у разі застосування ним матеріалів, деталей, конструкцій та виробів, які не відповідають вимогам нормативних документів;
3) проведення лабораторних випробувань матеріалів і конструкцій щодо їх відповідності сертифікатам якості, а обладнання - технічним (технологічним) паспортам та своєчасного повідомлення їм про такі випробування;
4) усунення відхилень від проектних рішень, недоліків (дефектів) та недоробок і повторного пред`явлення робіт для здійснення технічного нагляду;
5) зупинення виконання:
- робіт до оформлення актів огляду прихованих робіт;
- будівельно-монтажних робіт у разі виявлення понаднормативної деформації об`єкта або загрози обвалу конструкцій та вжиття невідкладних заходів для запобігання виникненню аварії.
У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта, та відмови підрядника їх усунути особа, що здійснює технічний нагляд, повідомляє про це замовнику (забудовнику) і відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.
Отже, вказаними нормами встановлений перелік заходів технічного нагляду і контролю, які можуть здійснюватися Замовником під час виконання робіт.
З матеріалів справи вбачається, що позивач листом №122 від 30.05.2024 р. разом з актами приймання виконаних будівельних робіт №2 за березень 2024 року, №3 за квітень 2024 року та №4 за квітень 2024 року передав відповідачу Загальний журнал робіт та акти на закриття прихованих робіт з №1 по №49 по договору підряду №12596 від 08.09.2022 р.
Як вказує позивач в заявах по суті спору, відповідачем після отримання від позивача Загального журналу робіт та актів на закриття прихованих робіт було внесено до них зміни шляхом включення до вказаних документів власних зауважень щодо обсягів та якості робіт, а також до Загального журналу робіт внесено ряд записів у табл.6 "Зауваження контролюючих органів та служб". 
Ця обставина відповідачем не спростовується ні у відзиві на позов, ні в апеляційній скарзі та протягом всього часу розгляду справи. В судовому засіданні в суді першої інстанції 06.11.2025р., під час заслуховування роз`яснень експерта Сафіяна Д.В. стосовно наданого ним Висновку, представник відповідача заперечив факт внесення Підрядником записів до Загального журналу робіт та Актів на закриття прихованих робіт вже після передачі їх Замовником у остаточно сформованому та оформленому вигляді, та наполягав, що достовірними є саме примірники вказаних документів, додані до відзиву на позов (в редакції відповідача), і відповідачу невідомо, чому додані до позову документи мають саме таку редакцію, на якій наполягає позивач. 
Згідно ст.165 ГПК України, якщо відзив не містить вказівки на незгоду відповідача з будь-якою із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідач позбавляється права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті, крім випадків, якщо незгода з такою обставиною вбачається з наданих разом із відзивом доказів, що обґрунтовують його заперечення по суті позовних вимог, або відповідач доведе, що не заперечив проти будь-якої із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, з підстав, що не залежали від нього. Судом встановлено, що відповідач у відзиві на позов не посилався на фальсифікацію чи підроблення або підміну позивачем будь-яким чином спірних документів. 
Суд першої інстанції вірно вказав, що на інформацію, що міститься у Загальному журналі робіт та Актах на закриття прихованих робіт у власній редакції (додані до відзиву на позов) саме і посилався відповідач в обґрунтування своїх заперечень щодо заявлених позивачем в Акті приймання виконаних будівельних робіт №2 за березень 2024р. (та інших Актах) даних. Також, саме цими документами керувався при експертному дослідженні експерт Маківський М.В.
Водночас, оскільки зазначена інформація внесена до Загального журналу робіт та Актів на закриття прихованих робіт всупереч зазначеному вище порядку ведення виконавчої документації по договору підряду та порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, а також не підтверджена належними доказами, посилання відповідача на неї в якості мотивованої підстави для відмови від підписання Актів приймання виконаних будівельних робіт, з урахуванням вищевикладного, є безпідставними.
Колегія суддів приймає до уваги:
- експертний висновок № 1618 від 30.05.2025 р., наданий на виконання ухвали суду від 21.11.2024 про призначення судової будівельно-технічної експертизи, згідно з яким обсяги та вартість фактично виконаних робіт, які можливо перевірити без повного розкриття прихованих видів робіт з урахуванням наявної виконавчої документації, що виконувались за договором від 08.09.2022 р. № 12596 на об`єкті «Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500 мм (від вул. Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул. Леонова, 1-В) в м. Кременчуці (ділянка № 3). Коригування», відповідають обсягам і вартості, визначеним у наданій кошторисній документації до договору, а також відповідають обсягам у наданій первинній звітній документації з будівництва, зокрема, Акту приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року, складеним підрядником, та не суперечать вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва;
- експертний висновок №73/24 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 06.09.2024р., складений на замовлення позивача, згідно якого обсяг та вартість фактично виконаних робіт на вказаній ділянці об"єкту відповідають проектно-кошторисній та первинній звітній документації з будівництва, вимогам нормативно-правових актів з будівництва , а також обсягам, зазначеним, зокрема, в Акті №2 за березень 2024 року.
Щодо тверджень відповідача, висловлених в обґрунтування відмови від підписання Акту приймання виконаних будівельних робіт № 3 за квітень 2024 року:
Як зазначено вище, у листі-відповіді № 4424 від 17.06.2024 р. відповідач вказав, що шпунт Ларсена у кількості, зазначеній в пункті 1 Акту приймання виконаних будівельних робіт № 3 за квітень 2024 року, був закуплений і оплачений Замовником при виконанні робіт за іншим договором, а саме – договором підряду № 12594 від 08.09.2022 р. Аналогічні заперечення викладені у відзиві на позовну заяву. 
ТОВ «Авангард Будпроект» натомість стверджує, що шпунт Ларсена, придбаний за договором № 12594, не підлягає повторному використанню у зв`язку його повним використанням в процесі виконання договору.
Колегією суддів встановлено, що питання повного використання шпунту Ларсена на об`єкті «Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500мм (від вул.Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул.Леонова, 1-В) в м. Кременчуці» досліджувалось Господарським судом Полтавської області під час розгляду справи №917/2161/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Авангард Буд Проект» до Комунального підприємства «Кременчукводоканал» Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області про стягнення заборгованості за договором підряду № 12594 від 08.09.2022 р.
Так, у рішенні від 29.02.2024 р. у справі №917/2161/23, яке набрало законної сили, Господарський суд Полтавської області, з урахуванням висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічного дослідження № 40/23 від 28.11.2023 р., дійшов висновку, що повне використання шпунта Ларсен Л4 як матеріалу, що обертається, на об`єкті відповідає вимогам ДБН, зокрема, діючим нормам ціноутворення в будівництві, а саме: Ресурсним елементним кошторисним нормам на будівельні роботи «Пальові роботи. Опускні колодязі. Закріплення ґрунтів» (Збірник 5), та не підлягає поверненню або врахуванню зворотних сум від вартості шпунтової сталі в Актах приймання виконаних будівельних робіт за формою № КБ-2в.
Крім того, позивачем надано Акт списання товарів № 5 від 28.07.2023 р. (палі шпунтовані одинарні) в кількості 91,188 т. на суму 6 212 270,95 грн, підписаний головою та членами комісії Підрядника (Т.2, а.с. 98).
Отже, доводи відповідача, викладені також і в апеляційній скарзі, стосовно повторного використання вказаних матеріалів під час виконання робіт за договором №12596 від 08.09.2022 р. спростовуються вищенаведеним.
Твердження апелянта про те, що роботи з витягання стальних шпунтових паль, зазначені в пункті 2 Акту приймання виконаних будівельних робіт № 3 за квітень 2024 року (витягання стальних шпунтових паль масою 1 м понад 70 кг, довжиною до 10 м з ґрунту групи 2) є тими самими роботами, що вказані в пункті 57 Акту приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року, також не підтверджені відповідними доказами.
Крім того, характеристики робіт, передбачених пунктом 2 Акту приймання виконаних будівельних робіт № 3 за квітень 2024 року та пунктом 57 Акту приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року, не є цілком тотожними, зокрема, в частині кількості та витрат труда робітників-будівельників на обсяг робіт (що не враховано судовим експертом Маківським М.В. у висновку експерта №76-24 від 14.10.2024р. - арк.справи 23-40, том 4). Так, згідно усних пояснень експерта, заслуханих у засіданні, за результатами проведення дослідження експерт дійшов висновку, що даний обсяг робіт був фактично "задвоєний" підрядником (відображений у Акті №2 та Акті №3). Втім, суд не погоджується з таким висновком, оскільки в цій частині він суперечить іншим матеріалам справи, в т.ч. Локальному кошторису на будівельні роботи №02-01-01 станом на 30.05.2023р. та двом іншим експертним висновкам, що містяться в матеріалах справи та досліджені нижче. 
При цьому судами враховано пояснення позивача стосовно того, що придбання та використання на об`єкті вказаного матеріалу - Шпунта Ларсен в кількості 65,6304 тонни було передбачено Локальним кошторисом на будівельні роботи №02-01-01 станом на 30.05.2023р. (а.с.101-111, том 1), однак без зазначення ціни та вартості матеріалу, що позивач вважає безперечною помилкою при складанні документації. 
Згідно п.6.4 Настанови з визначення вартості будівництва, при динамічній договірній ціні вартість матеріальних ресурсів у складі прямих витрат при проведенні розрахунків за обсяги виконаних робіт визначається на підставі виконаних обсягів робіт, нормативних витрат та матеріальних ресурсів, визначених за КНУ РЕКН, та їх уточненої вартості. При вирішенні спору в у цій частині суд також звертається до Висновку експерта №73/24 від 06.09.2024 (судовий експерт Бихно Марина Володимирівна), яким серед іншого, встановлено: "Після аналізу наданої на дослідження проектно-кошторисної документації експертом встановлено, що дійсно договірною ціною до договору №12596 від 08.09.2022р. не було передбачено витрат на придбання Шпунта Ларсена на момент укладення договору. Тому фактично для виконання робіт на ділянці №3 виникла необхідність придбати новий Шпунт Ларсена, що і відображено у Акті №3 приймання виконаних будівельних робіт за квітень 2024р. підрядником. Без використання даного матеріалу технологічно не можливо було виконати роботи з капітального ремонту на об`єкті, передбачені договором № 12596 від 08.09.2022р.
Крім того, судами враховується експертний висновок №1618 від 30.05.2025 р., наданий на виконання ухвали суду від 21.11.2024 про призначення судової будівельно-технічної експертизи, згідно з яким обсяги та вартість фактично виконаних робіт, які можливо перевірити без повного розкриття прихованих видів робіт з урахуванням наявної виконавчої документації, що виконувались за договором від 08.09.2022 р. №12596 на об`єкті «Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500 мм (від вул. Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул. Леонова, 1-В) в м. Кременчуці (ділянка № 3). Коригування», відповідають обсягам і вартості, визначеним у наданій кошторисній документації до договору, а також відповідають обсягам у наданій первинній звітній документації з будівництва, зокрема, Акту приймання виконаних будівельних робіт № 3 за квітень 2024 року, складеним підрядником, та не суперечать вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва. Під час надання усних роз`яснень стосовно висновку в судовому засіданні експерт Сафіян Д.В. пояснив, що дійсно без розкриття конструкцій об`єкту неможливо встановити фактично точну кількість використаних Шпуниів Ларсона; більше того, це є специфічним матеріалом, який може зношуватися під час використання і т.д. тобто - теоретично, навіть в разі розкриття конструкцій з повною достовірністю встановити кількість використаних на будівництві Шпунтів Ларсон не завжди можливо. 
Таким чином, виходячи з того, що наявними у справі висновками експертиз підтверджено, що на час проведення досліджень об`єкт функціонує за призначенням та експлуатується, суд приймає до уваги Висновки експертиз №73/24 від 06.09.2024р. та №1618 від 30.05.2025 р., а також відхиляє доводи відповідача, наведені ним під час розгляду справи по суті: відповідач наполягав на тому, що позивачем не надано доказів понесення фактичних витрат по придбанню вказаної в Акті кількості Шпунтів Ларсона (видаткові накладні і ін.). Як цілком правомірно заперечено позивачем, по-перше, чинне законодавство у сфері будівництва та умови договору не передбачають надання підряднику разом з Актами виконаних робіт доказів придбання використаних матеріалів; по-друге, дані заперечення не були викладені у відзиві на позов, що позбавило позивача можливості додатково обґрунтовувати свою позицію (з наданням відповідних підтверджуючих документів до матеріалів справи) та відповідно до приписів ст.165 ГПК України позбавляє права відповідача посилатися на ці заперечення під час розгляду справи по суті. 
Отже, зазначені твердження відповідача не можуть бути визнані такими, що слугують мотивованою підставою для відмови від підписання Акту приймання виконаних будівельних робіт № 3 за квітень 2024 року.
Щодо тверджень відповідача, висловлених в обґрунтування відмови від підписання Акту приймання виконаних будівельних робіт № 4 за квітень 2024 року:
Відповідач, зокрема апеляційній скарзі, посилається, що вказані Акті приймання виконаних будівельних робіт №4 за квітень 2024 року, роботи не були передбачені Договірною ціною до Додаткової угоди № 3 до договору № 12596 від 08.09.2022 р., а тому підстави для прийняття їх до оплати відсутні. Наведене твердження відповідач висловив також у листі-відповіді № 4424 від 17.06.2024 р. КП “Кременчукводоканал”. Вказані твердження також покладені в основу заяв по суті спору, що подавалися відповідачем.
Так, згідно зі ст. 844 ЦК України ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником.
Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором.
Згідно з п. 1.2 договору № 12596 від 08.09.2022 р. роботи виконуються Підрядником згідно кошторису та цінової пропозиції в межах ціни цього договору.
При цьому у пункті 3.1 договору Сторони визначили, що договірна ціна є динамічною.
Статтею 877 ЦК України визначено, що підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.
Підрядник, який виявив у ході будівництва не враховані проектною документацією роботи і необхідність у зв`язку з цим проведення додаткових робіт і збільшення кошторису, зобов`язаний повідомити про це замовника.
У разі неодержання від замовника в розумний строк відповіді на своє повідомлення підрядник зобов`язаний зупинити відповідні роботи з віднесенням збитків, завданих цим зупиненням, на замовника. Замовник звільняється від відшкодування цих збитків, якщо доведе, що у проведенні додаткових робіт немає необхідності.
Якщо підрядник не виконав обов`язку, встановленого частиною третьою цієї статті, він позбавляється права вимагати від замовника плату за виконані додаткові роботи і права на відшкодування завданих цим збитків, якщо не доведе, що його негайні дії були необхідними в інтересах замовника, зокрема у зв`язку з тим, що зупинення роботи могло призвести до знищення або пошкодження об`єкта будівництва.
Також згідно з п. 23 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 668 від 01.08.2005 р., у разі виникнення обставин, що зумовлюють необхідність значного підвищення приблизної (динамічної) договірної ціни (більше ніж це визначено договором підряду), підрядник зобов`язаний в установлені договором підряду строки повідомити про це замовника. Якщо підрядник не повідомив у встановленому порядку замовника про необхідність підвищення договірної ціни, він зобов`язаний виконати роботи без відшкодування додаткових витрат.
Отже, приблизний кошторис дає змогу сторонам в ході виконання робіт відступити від визначених в ньому цін і скоригувати їх залежно від фактичних витрат підрядника як в бік збільшення, так і в бік зменшення.
При цьому, застосовуючи норми частини 5 статті 844, статей 847 848 ЦК України, належить враховувати, що у разі виникнення потреби у виконанні додаткових робіт, не передбачених кошторисом, однак без виконання яких неможливо виконати роботи, які були передбачені договором підряду, підрядник не може вимагати від замовника оплати цих додаткових робіт, якщо не доведе, що необхідність їх виконання не могла бути передбачена до початку виконання робіт за договором підряду з повідомленням замовника про необхідність збільшити кошторис; а також що зупинення виконання робіт до узгодження із замовником збільшення кошторису було неможливе або недоцільне в інтересах замовника.
Подібний висновок наведено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.12.2019 р. у справі № 910/7446/18, постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 14.05.2024 р. у справі № 910/8652/23 та від 17.09.2025 р. у справі № 910/5346/20.
З вищевикладеного висновку також вбачається, що повідомлення підрядником замовника про необхідність виконання додаткових робіт та збільшення кошторису повинно передувати фактичному виконанню додаткових робіт, інакше підрядник не може вимагати від замовника оплати таких робіт.
В матеріалах справи міститься листування сторін щодо додаткових обсягів робіт за договором №12596 від 08.09.2022 р.
Так, листом №525 від 14.08.2023 р. (Т.2, а.с. 88) Підрядник повідомив Замовника про неможливість прокладання труби в осі існуючого колектору, необхідність продовження робіт методом горизонтально спрямованого буріння не в осі, а вздовж зовнішньої стінки колектору, що не призведе до зміни технології виконання робіт, збільшення кошторисної вартості будівництва об`єкту та збільшення строків виконання робіт.
Замовник листом № 01/4525 від 16.08.2023 р. (Т. 2, а.с. 89) виніс тимчасову заборону на продовження виконання робіт, передбачених договором, при цьому встановив вимогу на період зупинення основних робіт здійснювати додаткові роботи з перекачування каналізаційних стоків від житлових будинків, навчальних та медичних закладів за тимчасовою схемою в обхід зруйнованої ділянки колектору.
Підрядник листом № 549 від 25.08.2023 р. (Т. 2, а.с. 90) повідомив Замовника про зупинення Товариством з обмеженою відповідальністю “Авангард Будпроект” виконання будь-яких робіт, в тому числі обслуговування насосного обладнання по перекачуванню каналізаційних стоків, які не враховані у кошторисній документації.
У листі № 5035 від 07.09.2023 р. Замовник повідомив Підрядника про досягнення згоди щодо укладання труби паралельно з існуючим колектором.
Листом № 01/5396 від 26.09.2023 р. (Т. 2, а.с. 93) враховуючи досягнуту згоду між замовником та підрядником щодо проведення робіт з прокладання трубопроводу ПЕ Д-500 мм паралельно з існуючим з/б колектором методом горизонтально-спрямованого буріння (ГСБ) на ділянці №3, що було викладено у Протоколі виробничої наради щодо виконання робіт по капітальному ремонту самопливного каналізаційного колектора Д-500 мм по вул. Леонова від 22.08.2023 року, КП “Кременчукводоканал” як Замовник повідомив, що знімає заборону та погоджує подальше виконання робіт за договором за умов, з тим, щоб такі умови виконувались в межах кошторису.
Підрядник листом № 749 від 06.11.2023 р. (Т. 2, а.с. 94-95) зазначив про покладений на нього позадоговірний обов`язок перекачування каналізаційних стоків, що не передбачено кошторисом. Також Підрядник повідомив Замовника про виявлення в ході будівництва не враховані проектною документацією роботи і про необхідність у зв`язку з цим проведення додаткових робіт і збільшення кошторису. Крім того, у листі Підрядник вказав, що внаслідок заборони на виконання робіт та повідомлення про можливість зняття заборони тільки за умови виконання вимог, які не передбачені чинним договором та проектно-кошторисною документацією і які тягнуть за собою збільшення видів робіт та суттєве здорожчання їх вартості, існує реальна загроза невиконання Договору та, з огляду на значення Об`єкту та характеру робіт, порушення екологічних, санітарних правил, правил безпеки людей.
У листі № 925 від 20.12.2023 р. (Т. 2, а.с. 96-97) направленому на адресу КП “Кременчукводоканал”, ТОВ “Авангард Будпроект” також зазначив про виявлення в ході виконання робіт не передбачених проектно-кошторисною документацією обставин та проблем на об`єкті, які суттєво ускладнюють виконання робіт, збільшують обсяги робіт, потребують додаткових витрат та ресурсів, а саме: при прокладанні трубопроводу каналізаційного колектору по вул. Ю. Руфа методом горизонтально-спрямованого буріння виявлено підняття труби, що протягується на 500 мм вище за розрахункову відмітку через наявність у ґрунті бетону, залишків старої з/б труби та бутового каменю, на ділянці довжиною у 70 м у районі будівлі № 47 по вул. Ю. Руфа.
З наведених матеріалів листування між сторонами вбачається, що Підрядник попередньо повідомляв Замовника про необхідність виконання додаткових робіт за договором № 12596 від 08.09.2022 р. та збільшення кошторису. 
У справі наявне і інше листування сторін з цього приводу, зміст якого не наводиться, однак воно приймається до уваги судом при встановленні обставин справи. Суд зазначає, що Замовник, встановивши факт виконання додаткових робіт Виконавцем, відхилення, за його твердженням, від проектно-кошторисної та іншої технічної документації, не зупинив виконання робіт, а просив продовжити виконувати роботи у відповідності до умов договору та неухильно дотримуватися строків їх виконання (лист вих.№23/7543 від 28.12.2023р., а.с.151, том 2)
Так, з листування між сторонами вбачається неможливість прокачування каналізаційних стоків колектором та виникнення виливу каналізаційних стоків на проїзджу частину вулиці, а зупинення робіт призвело б до реальної загрози порушення  екологічних, санітарних правил, правил безпеки людей. Тож підрядник, після повідомлення про це замовника, прийняв рішення про проведення додаткових робіт по укладанню каналізаційної труби на ділянці довжиною 70 м відкритим методом та забезпечення перекачування каналізаційних стоків від житлових будинків, навчальних та медичних закладів в обхід ділянки існуючого залізобетоноого самопливного каналізаційного колектора діаметром 500 мм по вул.Ю.Руфа за вимогою замовника. Так, вказані та використані в процесі перекачування каналізаційних стоків фекальні насоси в Акті КБ-2В на додаткові роботи розд.: Перекачування каналізаційних стоків №ч.ч.39-47 є додатковими як у вигляді використання ресурсних норм, так і використаного насосного обладнання та відрізняється від використаного обладнання, врахованого в договірній ціні за техніко-економічними показниками та умовами використання в рамках договору. Для убезпечення комунікацій було виконано комплекс робіт із водозниження та кріплення сталевими шпунтами, що підтверджується наданою на дослідження виконавчою та первинною звітною документацією підрядника (див.висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 73/24 від 06.09.2024 р., наданої на підтвердження необхідності здійснення вказаних робіт в інтересах Замовника (Т. 2, а.с. 42-60). У Висновку, зокрема, також зазначено наступне:
“Виконання робіт, передбачених Договором від 08.09.2022 № 12596 на виконання робіт по об`єкту “Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500 мм (від вул. Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул. Леонова, 1-В) в м. Кременчуці (ділянка № 3). Коригування”, не можливо було продовжити без виконання робіт, зазначених в Акті КБ-2в № 4 за квітень 2024 року на додаткові роботи, а саме - виконані будівельні роботи вказані в Акті КБ-2в № 4 за квітень 2024 року, виходячи в даних наведених в актах на закриття прихованих робіт, Загальному журналі робіт, виконавчих кресленнях, були необхідними в інтересах замовника, зокрема у зв`язку з тим, що зупинення робіт могло призвести до знищення або пошкодження об`єкта будівництва та неможливості його експлуатації. Більш докладно дивитись дослідження по другому питанню. На час проведення дослідження об`єкт функціонує за призначенням та експлуатується ”.
До відзиву в даній справі відповідачем було додано висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 76/24 від 14.10.2024 р. (Т.4, а.с.23-40), в якому, зокрема, вказано, що фактично Товариством з обмеженою відповідальністю “Авангард Будпроект” роботи, зазначені в акті №4 приймання виконаних будівельних робіт за квітень 2024 року по Договору за №12596 на закупівлю робіт по об`єкту “Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500 мм (від вул. Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул. Леонова, 1-В) в м. Кременчуці” (Ділянка №3), не виконувались. Також виконання вказаних робіт не передбачено договірною ціною, а додаткові угоди на виконання вказаних робіт не складалися.
Як вказано вище, з метою усунення суперечностей в цій частині між висновками експертів, ухвалою суду від 21.11.2024 р. було призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Полтавському відділенню Національного наукового центру “Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса”.
У висновку експерта №1618 від 30.05.2025 р. (Т.5, а.с. 20-60), підготовленому за результатами проведення вказаної судової будівельно-технічної експертизи, вказано, що, з огляду на технології виконання робіт та вимог до щодо їх проектування (планування), зазначених в Акті № 4 за квітень 2024, можливо зробити висновок, що зазначені роботи пов`язані між собою технологічно, мають загальну нормативну базу та вказують на процес з капітального ремонту окремих вузлів та систем (ділянок) аварійною самопливного каналізаційного колектора діаметром 500 мм… В даному випадку можливо зробити висновок, що зупинення перекачування каналізаційних стоків (зупинення робот) могло призвести до затоплення підземних мереж (котлованів та траншей), виходу з ладу обладнання, та/або забруднення навколишнього середовища, у зв`язку з чим проведення додаткових на об`єкті “Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500мм (від вул. Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул. Леонова, 1-В) в м. Кременчуці” (ділянка №3). Коригування”, зазначених в Акті №4 за квітень 2024, відповідно до технології виконання робіт та з урахуванням інформації у наданих матеріалах справи, було необхідним в інтересах Сторін за Договором".
З огляду на викладене, експертом надано висновок про те, що роботи, передбачені договором від 08.09.2022 р. № 12596 із закупівлі робіт по об`єкту “Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500мм (від вул. Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул. Леонова, 1-В) в м. Кременчуці” (ділянка №3). Коригування”, виходячи з інформації у наданих матеріалах справи, не можливо було б виконати без виконання робіт, зазначених в Акті КБ-2в №4 за квітень 2024 на додаткові роботи, оскільки зупинення робіт могло призвести до пошкодження або знищення об`єкта капітального ремонту та додаткових витратах на усунення наслідків.
Крім того, згідно з вказаним висновком обсяги та вартість фактично виконаних робіт, які можливо перевірити без повного розкриття прихованих видів робіт з урахуванням наявної виконавчої документації, що виконувались за договором від 08.09.2022 р. №12596 на об`єкті “Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500 мм (від вул. Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул. Леонова, 1-В) в м. Кременчуці (ділянка №3). Коригування”, відповідають обсягам і вартості, визначеним у наданій кошторисній документації до договору, а також відповідають обсягам у наданій первинній звітній документації з будівництва, зокрема, Акту приймання виконаних будівельних робіт №4 за квітень 2024 року, складеним підрядником, та не суперечать вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва.
Законом України “Про судову експертизу” та Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою Наказом Міністерства юстиції України №53/5 від 08.10.1998 р. (у редакції наказу Міністерства юстиції України № 1950/5 від 26.12.2012 р.) визначено науковий характер судової експертизи, який має підтверджуватись науковими результатами, а не припущеннями та/або висновками фахівців, які не мають відповідної кваліфікації, акредитації та повноважень для проведення експертного дослідження.
Експертне дослідження може бути проведено виключно на підставі методики, яка визнана (атестована) та зареєстрована в порядку, установленому чинним законодавством.
Під час оцінки вищевказаного висновку експерта суд не встановив фактів неправильного використання експертом певних методик при проведенні експертизи чи інших підстав для визнання його недостатньо обґрунтованим.
Під час розгляду у суді першої інстанції експерт Сафіян Д.В. надав пояснення в судовому засіданні та зауважив, що, враховуючи специфіку даного об`єкта будівництва, не весь обсяг робіт дійсно можливо перевірити без повного розкриття прихованих видів робіт ( більше того - навіть з розкриттям, яке було б економічно невигідним та призвело б до понесення значних витрат); тому, в ході дослідження, експерт використовував, серед іншого, надані йому матеріали, враховуючи приписи п.2.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, яким заборонено експерту самостійно збирати матеріали, що підлягають дослідженню, а також самостійно вибирати вихідні дані для проведення експертизи, якщо вони відображені в наданих йому матеріалах неоднозначно. При цьому відповідач звертав увагу суду, що під час проведення експертизи замовник пропонував експерту здійснити розкриття прихованих робіт, на що експерт не відреагував.
Колегією суддів встановлено, що сам відповідач у відзиві на позов зазначає, що листом від 25.07.2024р. відмовив підряднику у проведенні експертизи, оскільки з клопотання експерта Бихно М.В. від 23.07.2024р. убачалося прохання організувати розкриття конструкцій об`єкту та огляду прихованих робіт на об`єкті; експертиза, яка проводилася на замовлення відповідача, також була проведена без розкриття конструкцій об`єкту - відтак, позиція відповідача в цій частині є суперечливою. 
В силу приписів частин першої та другої статті 99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:
1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;
2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.
При цьому відповідно до статті 104 ГПК України висновок експерта не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється разом з іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 ГПК.
Системний аналіз змісту вказаних норм процесуального законодавства свідчить, що висновок експерта є рівноцінним засобом доказування у справі, наряду з іншими письмовими, речовими і електронними доказами, а оцінка його, як доказу, здійснюється судом у сукупності з іншими залученими до справи доказами за загальними правилами статті 86 ГПК України.
Згідно зі ст. 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.
Отже, за загальним правилом обов`язок (тягар) доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини. Доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості. Розподіл між сторонами тягаря доказування визначається предметом спору.
Як зазначено вище, відповідачем у спростування факту виконання позивачем робіт, вказаних у Акті приймання виконаних будівельних робіт №4 за квітень 2024 року, подано до суду висновок експерта №76/24 від 14.10.2024 р.
Водночас з аналізу вказаного висновку вбачається, що під час проведення відповідного дослідження експертом було, зокрема, використано Загальний журнал робіт “Капітальний ремонт окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500мм (від вул. Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул. Леонова, 1-В) в м. Кременчуці” (ділянка №3)” та акти на закриття прихованих робіт з № 1 по № 49 в редакції згідно зауважень КП “Кременчукводоканал”, які, як встановлено судом були внесені відповідачем до вказаних документів всупереч чинному законодавству, що регулює порядок ведення виконавчої документації по договору підряду та порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури. 
Інших доказів, що свідчили б про відсутність необхідності у виконанні Товариством з обмеженою відповідальністю “Авангард Будпроект” робіт, вказаних у Акті приймання виконаних будівельних робіт № 4 за квітень 2024 року, в інтересах Комунального підприємства “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області чи спростовували б факт здійснення позивачем таких робіт, відповідачем суду не надано.
Відтак, оскільки матеріалами справи підтверджується, що роботи, передбачені договором № 12596 від 08.09.2022 р., неможливо було б виконати без здійснення додаткових робіт згідно з Актом КБ-2в № 4 за квітень 2024 року, які, проте, не були передбачені умовами договору підряду, зупинення виконання робіт до узгодження із Замовником збільшення кошторису не було в його інтересах, оскільки могло призвести до затоплення підземних мереж, виходу з ладу обладнання, пошкодження або знищення об`єкта капітального ремонту, а також забруднення навколишнього середовища, Підрядник фактично виконав додаткові роботи, попередньо повідомивши Замовника про необхідність їх виконання та збільшення кошторису, суд не визнає обґрунтованими посилання відповідача на те, що позивач не довів свого права вимагати оплати вказаних додаткових робіт.
В апеляційній скарзі відповідач вважає, що договірна ціна може змінюватись виключно додатковою угодою, підписаною сторонами. Відтак, за думкою апелянта, відсутність підписаної сторонами додаткової угоди до договору про визначення нової договірної ціни позбавляє підрядника права вимоги оплати за виконану роботу. 
Проте, колегією суддів встановлено, що позивач просить стягути вартість неоплачених замовником робіт за Актами КБ-2в №2, №3 і №4. Роботи, виконані за актами №2 і №3, - охоплюються кошторисом запланованих робіт (локальним кошторисом до договору), отже ці роботи не є додатковими, носять характер основних, передбачених договором, а тому їх неоплата замовником не може бути обґрунтована посиланням на відсутність додаткової угоди. Додаткові роботи включені лише в акт №4, тому обґрунтування безпідставності апеляції в цій частині стосуватиметься здебільшого саме названого акту №4.
Договірна ціна – визначена на основі кошторису, узгоджена сторонами і обумовлена у договорі підряду ціна (вартість) робіт (п.3 Загальних умов, постанова КМУ № 668). Це відповідає і положенням Настанови з визначення вартості будівництва (наказ Мінрегіону від 01.11.2021 № 281), згідно якої «договірна ціна – кошторис, яким визначається вартість будівельних робіт, узгоджена сторонами (замовником та підрядником) та обумовлена у договорі».
Договірна ціна – визначена на основі кошторису, узгоджена сторонами і обумовлена у договорі підряду ціна (вартість) робіт (п.3 Загальних умов, постанова КМУ № 668). Це відповідає і положенням Настанови з визначення вартості будівництва (наказ Мінрегіону від 01.11.2021 № 281), згідно якої «договірна ціна – кошторис, яким визначається вартість будівельних робіт, узгоджена сторонами (замовником та підрядником) та обумовлена у договорі».
Кошторис будівельного підряду поділяється на кошторис запланованих та кошторис виконаних робіт. За динамічної договірної ціни згідно з Настановою з визначення вартості будівництва (наказ Мінрегіону від 01.11.2021 № 281) встановлено визначення кошторису запланованих робіт: «приблизний кошторис (динамічна договірна ціна) – кошторис, що підлягає уточненню у разі змінення поточних цін на ресурси, що враховані у договірній ціні, а також з інших підстав, визначених умовами договору», а також встановлено визначення кошторису виконаних робіт: «кошторис виконаних будівельних робіт – кошторис, який визначає вартість виконаних будівельних робіт за період, встановлений у договорі (щомісячно, за етап тощо)».
При цьому згідно п.6.1. Настанови «при визначенні вартості виконаних обсягів робіт і проведенні взаєморозрахунків за виконані роботи по об`єкту будівництва застосовуються первинні облікові документи «Акт приймання виконаних будівельних робіт» (форма № КБ-2в) і «Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати» (форма № КБ-3), які наведено у додатку 36 та додатку 37 цієї Настанови».
Відтак договірна ціна у будівельному підряді – це сукупність кошторисів, яка складається з кошторисів запланованих робіт (приблизний кошторис, додаток до договору) та кошторису виконаних робіт (акт КБ-2в, довідка КБ-3). Отже, договірна ціна за предметом спору визначена належними кошторисними документами.
Колегія суддів зазначає, що договірна ціна за предметом спору – узгоджена сторонами та обумовлена в договорі. Так, при укладанні договору та наступному редагуванню договірної ціни сторони погодили її вид – динамічна договірна ціна.
Відтак динамічна договірна ціна визначається приблизним кошторисом, який за своєю суттю є таким, що не може визначати наперед вичерпний обсяг та вартість робіт, а є лише орієнтовним. У всіх випадках договірна ціна підлягає коригуванню в залежності від фактичного обсягу та вартості виконаних робіт, визначених кошторисом виконаних робіт в порядку і на умовах, визначених законодавством та договором.
Так, приблизна (динамічна) договірна ціна - договірна ціна, визначена на основі кошторису, що підлягає коригуванню з урахуванням уточнення обсягів робіт, цін на ресурси та інших підстав, визначених умовами договору підряду (п.3 Загальних умов, постанова КМУ № 668). Якщо під час укладання договору підряду через невизначеність витрат чи інші обставини остаточно встановити договірну ціну неможливо, сторони у договорі підряду визначають приблизну (динамічну) договірну ціну, а також порядок її коригування в процесі виконання робіт (будівництва об`єкта). Приблизна (динамічна) договірна ціна може уточнюватися в міру виконання робіт, здійснення витрат підрядника тощо (п.22 Загальних умов, постанова КМУ №668).Приблизний кошторис (динамічна договірна ціна) – кошторис, що підлягає уточненню у разі змінення поточних цін на ресурси, що враховані у договірній ціні, а також з інших підстав, визначених умовами договору (п.1.2. р.І Настанови, наказ Мінрегіону від 01.11.2021 № 281)
Згідно п.3.1 Договору № 12596 (ділянка 3) в первинній редакції, об`єми виконаних робіт будуть визначатися за їх фактичним виконанням підрядником на об`єкті за договором. 
Згідно Додаткової угоди №3 до Договору № 12596 від 07.06.2023 року сторони доповнили розділ 7 Договору пунктом 7.12, в якому погодили «складність виконання робіт за цим Договором, відсутність погодженого проекту, однозначну наявність прихованих додаткових перешкод, які не можуть бути враховані під час укладення цього Договору, наявність інших поважних причин, які можуть неминуче тягти за собою збільшення часу та обсягів виконання робіт за цим Договором».
Згідно п.5.31 Настанови при складанні кошторису запланованих робіт при динамічній договірній ціні не враховуються кошти на покриття ризиків. Згідно п.4.40 Настанови такими коштами є кошти на відшкодування збільшення об`ємів робіт, спричиненого виконанням додаткових робіт та витрат, характер і методи виконання яких не можуть бути точно визначені під час проектування та уточнюються в процесі будівництва та виникнення додаткових витрат.
За названих обставин, згідно положень настанови при складанні динамічної договірної ціни кошти на покриття ризиків не закладаються в розрахунок кошторису планових робіт, оскільки визначити їх наперед неможливо. Обсяги та вартість таких робіт уточнюється безпосередньо в процесі будівництва та виникнення витрат.
Договором № 12596 не врегульовано спеціальний детальний порядок узгодження додаткових робіт або уточнення приблизного кошторису по мірі виконання будівництва, як того вимагає п.22 Загальних умов. При цьому згідно п.12.8 Договору передбачено, - «усе, що не обумовлено умовами цього Договору, регулюється законодавством України».
Тому підрядником було додержано в процесі виконання договору вимоги ст.844 та 877 ЦК України, про що свідчить договірна документація, в тому числі – листування сторін за договором, яке також відносяться до договірної документації в силу п.3 Загальних умов (постанова КМУ № 668): «договірна документація - договір підряду та інші документи (…повідомлення, запити, претензії тощо), які встановлюють, конкретизують, уточнюють або змінюють умови договору підряду)».
Згідно положень ст.877 ЦК України, підрядник, який виявив у ході будівництва не враховані проектною документацією роботи і необхідність у зв`язку з цим проведення додаткових робіт і збільшення кошторису, зобов`язаний повідомити про це замовника.
У разі неодержання від замовника в розумний строк відповіді на своє повідомлення підрядник зобов`язаний зупинити відповідні роботи з віднесенням збитків, завданих цим зупиненням, на замовника. Замовник звільняється від відшкодування цих збитків, якщо доведе, що у проведенні додаткових робіт немає необхідності. Якщо підрядник не виконав обов`язку, встановленого частиною третьою цієї статті, він позбавляється права вимагати від замовника плату за виконані додаткові роботи і права на відшкодування завданих цим збитків, якщо не доведе, що його негайні дії були необхідними в інтересах замовника, зокрема у зв`язку з тим, що зупинення роботи могло призвести до знищення або пошкодження об`єкта будівництва.
Крім того, відповідно до ч.4 ст.844 ЦК України, якщо виникла необхідність проведення додаткових робіт і у зв`язку з цим істотного перевищення визначеного приблизного кошторису, підрядник зобов`язаний своєчасно попередити про це замовника . Замовник, який не погодився на перевищення кошторису, має право відмовитися від договору підряду . У цьому разі підрядник може вимагати від замовника оплати виконаної частини роботи. Підрядник, який своєчасно не попередив замовника про необхідність перевищення приблизного кошторису, зобов`язаний виконати договір підряду за ціною, встановленою договором.
Таким чином, ЦК України встановлює вимогу взаємного узгодження додаткових робіт шляхом обміну повідомленнями, запитами та відповідями – обов`язок підрядника повідомити про виниклу необхідність у додаткових роботах, обов`язок замовника надати відповідь, обов`язок доведення підрядником необхідності додаткових робіт в інтересах замовника. 
Відтак, укладаючи договір будівельного підряду на умовах динамічної договірної ціни сторони визначили, що плановий обсяг робіт є приблизним і уточнюється за фактичним їх виконанням, сторони підтвердили наявність прихованих перешкод, а також сторони в процесі виконання договору обмінювались листами зі своїм договірним волевиявленням.
Наведене дає підстави стверджувати позивачу, що договірна ціна запланованих робіт була належно узгоджена сторонами при укладанні договору , а договірна ціна фактично виконаних робіт була належним чином узгоджена сторонами в процесі виконання договору, в тому числі шляхом уточнення обсягу додаткових робіт у договірній документації – листуванні сторін за договором.
Факт відсутності підписаної замовником додаткової угоди до договору на додаткові роботи, визначені Актом КБ-2в №4, не звільняє замовника від обов`язку оплати виконаних та узгоджених додаткових робіт, про які було належним чином і своєчасно повідомлено замовника підрядником, і на виконанні яких наполягав сам замовник, – в силу положень договору та законодавства, наведеного вище. 
Факт відсутності підпису замовника на Актах КБ-2в не звільняє замовника від обов`язку оплати виконаних робіт в силу положень ст.882 ЦК України, згідно якої визнано легітимність односторонньо підписаного підрядником акту, якщо замовник не обґрунтував відмову від його підписання.
Сам лише факт підписання/непідписання замовником додаткової угоди, а також актів виконання за договором будівельного підряду - лежить поза межами волевиявлення підрядника, у зв`язку з чим згідно правових позицій Верховного Суду спонукання замовника до їх підписання - не є належним способом захисту підрядником своїх договірних прав.
В апеляційній скарзі відповідач посилається на те, що згідно п.3.1. договору договірна ціна підлягає безумовному обов`язковому перегляду за результатами отриманого позитивного експертного звіту кошторису, складеного з дефектним актом об`єкту, шляхом укладення відповідної додаткової угоди. 
Однак таке посилання не має відношення до стадії виконання договору, оскільки вже з 07.11.2022 року п.3.1 договору було змінено в редакції додаткових угод 1, 2 і 3, за якими сторонами було констатовано факт наявності позитивного експертного звіту договірної ціни , у зв`язку з чим необхідність її безумовного перегляду відпала така, що була реалізована. як 2. 
Апелянт також посилається на листування сторін, в якому підрядник гарантує, що буріння не в осі колектора, а вздовж зовнішньої стінки - не призведе до зміни технології виконання робіт та збільшення кошторису
Однак відповідач не навів, у зв`язку з чим він посилається на цей лист підрядника. Натомість позивач вказує, що підрядник дотримався гарантійних умов, зазначених у листі, у зв`язку з чим в пред`явлених актах на оплату виконаних робіт відсутні будь-які додаткові витрати, пов`язані зі зміною методу буріння (вздовж зовнішньої стінки замість осі колектора). Позивач зазначає, що ці обставини детально вивчались в суді першої інстанції і були відомі відповідачу. Додаткові роботи за Актом №4 охоплюють лише перекачування стоків та пониження рівня прокладання трубопроводу по вул.Ю.Руфа.
Апелянт безпідставно зазначає, що виконання додаткових непередбачуваних робіт при динамічній договірній ціні і є тим самим ризиком підрядника, який він має прийняти і виконати за свій рахунок. Щодо договору будівельного підряду, то аналіз ЦК України дає можливість виокремити такі законодавчі положення щодо ризику підрядника: – ризик випадкового знищення або випадкового пошкодження матеріалу (статті 837, 842 ЦК України); – ризик підрядника щодо неможливості використання наданого ним матеріалу (ч. 2 ст. 879 ЦК України); – ризик випадкового знищення або випадкового пошкодження об`єкта будівництва (ст. 880 ЦК України). 
Натомість порядок погодження, підстави для виникнення права, порядок виконання та оплати додаткових робіт при динамічній договірній ціні не віднесено законодавством до категорії ризику підрядника, а навпаки - врегульовано законодавством, детальну аналітику якого наведено в позові та відзиві на апеляцію. 
Більше того, сторони регламентували в Додатковій угоді №3 до договору факт того, що підстави для виконання додаткових робіт беззаперечно визнаються сторонами як такі, що можуть настати по ділянці 3. Сторонами взаємним листуванням виконано вимоги законодавства, що регламентують порядок дій сторін будівельного підряду з динамічною договірною ціною при виявленні необхідності виконання додаткових робіт. 
Таким чином, висновки Замовника про те, що витрати Підрядника на виконання додаткових робіт за договором є його власним ризиком і через це такі витрати не можуть покладатися на Замовника – є такими, що суперечать законодавству, положенням договору та фактичним обставинам справи, а тому не приймаються колегією суддів.
Відповідач також обґрунтовує вимоги апеляційної скарги тим, що суд першої інстанції на його переконання не врахував, що предметом заявлених позовних вимог були саме додаткові роботи, не передбачені умовами Договору, про необхідність виконання яких підрядник, відповідно до встановлених фактичних обставин належним чином не повідомляв замовника та у передбаченому порядку не погоджував. Апелянт вважає, що суд помилково виходив із того, що підряднику у випадку виконання додаткового обсягу робіт, не передбаченого умовами Договору і не погодженого із замовником, достатньо направити підписаний в односторонньому порядку акт приймання-передачі виконаних робіт.
Колегія суддів вказує, що як вже зазначалось вище, додаткові роботи за договором охоплені виключно Актом №4, пред`явленим до оплати, в той час як Акт №2 охоплює роботи і матеріали, визначені локальним кошторисом до договору, а Акт№3 охоплює роботи та матеріали, визначені локальним кошторисом, але також включає додатково вартість матеріалів, які підрядник закупив в обсягах, визначених локальним кошторисом до договору (за локальним кошторисом замість вартості стоїть прочерк). Через те, що названий матеріал в Акті №3 був передбачений в локальному кошторисі, але не було враховано його ціну, а договір та акти між сторонами підряду не передбачали жодної передачі таких матеріалів від замовника підряднику – ця обставина носить характер безумовної помилки розрахунку кошторису, яка передбачені в Настанові з визначення вартості будівництва. Так, згідно п.6.16 Настанови, «незалежно від виду договірної ціни та способів взаєморозрахунків при виявленні у кошторисах виконаних робіт (які були оформлені та оплачені у попередні періоди) безперечних помилок та порушень чинного порядку визначення вартості будівництва загальна вартість виконаних підрядних робіт підлягає уточненню з дати виявлення зазначених помилок з урахуванням термінів позовної давності згідно з законодавством України
Відтак правове обґрунтування апеляції відповідачем в цій частині не відповідає фактичним обставинам справи, встановленим судом. За актом №2 і 3 замовником було погоджено матеріали і роботи ще на стадії підписання кошторису планових робіт (локальний кошторис), а за актом №4 замовник був повідомлений про необхідність додаткових робіт та листами у відповідь виявив своє зустрічне волевиявлення на їх виконання, від договору підряду не відмовився, наполягав на невідворотності, обов`язковості, невідкладності виконання додаткових робіт. Отже, виставленню актів КБ-2в передували процедури узгодження, що відповідають вимогам законодавства, і саме це встановив суд першої інстанції згідно оскаржуваного рішення. Суд першої інстанції не зазначав, що достатньо лише пред`явлення акту КБ-2в на виконані додаткові роботи, навпаки, суд першої інстанції деталізував у рішенні, що сторони взаємним листуванням визначали необхідність додаткових робіт, їх характер та зміст, виражали волевиявлення на їх виконання і повідомляли один одного про важливість їх виконання. 
Відтак, правове обґрунтування скарги в цій частині також суперечить змісту оскаржуваного рішення.
Твердження відповідача, що додаткові роботи були неможливі без внесення замовником змін до проектної документації будівництва, не відповідають дійсності. Будівельний підряд за договором № 12569 здійснювався у спрощеній процедурі - без проектної документації , лише на підставі дефектного акту та кошторису. Про це свідчить і зміст договірної документації (відсутність проекту, наявність дефектного акту та кошторису) і саме додаткова угода №3 до договору, в якій (п.7) сторони констатують, що роботи виконуються без затвердженого проекту. Крім того, позивач в заявах по суті справи в першій інстанції, а також вище за текстом відзиву на апеляцію - навів детальну правову аргументацію порядку узгодження із замовником додаткових робіт при динамічній договірній ціні, а в матеріали справи надав всі належні докази відповідних повідомлень та узгоджень, що виключає обґрунтованість аргументів апелянта в цій частині.
Апелянт посилається на висновки експерта Маківського М.В. № 76-24, які він замовив для аргументації своєї правової позиції по справі. 
Проте, такі висновки не можуть бути покладені в основу рішення по справі по ряду причин. Свої висновки експерт робив без розкриття конструкцій будівництва, як і всі інші експерти по справі, але на підставі документів, які були самостійно доповнені та виправлені замовником вже після завершення будівельних робіт, тобто після того, як підрядник передав виконавчу документацію (завершені журнали та підписані примірники актів) замовнику для приймання виконаних робіт. Так, в загальний журнал були дописані зауваження, яких не було протягом періоду виконання робіт на об`єкті та на момент відправлення замовнику, а в акти на закриття прихованих робіт були внесені рукописним методом записи, які заперечують друкований текст або визначають інші цифрові показники друкованого тексту – ці виправлення були вписані в акт, вже підписаний підрядником за показниками друкованого тексту. 
Про цей факт було зауважено підрядником в досудовому порядку у листуванні між сторонами, доданому до матеріалів справи, про цей факт було заявлено у відповіді на відзив, також з метою з`ясування цього факту позивачем було заявлено питання до представників відповідача в підготовчому провадженні, які були відхилені судом першої інстанції.
Позивач у відзиві на апеляційну скаргу слушно зазначив, що представник відповідача в судовому засіданні в суді першої інстанції на запитання судді, яким чином та за яких обставин були внесені замовником виправлення у вже підписані акти на закриття прихованих робіт, повідомив, що ці виправлення внесені замовником як такі, що відображають належну версію актів на думку замовника. Тобто замовник, отримавши проекти актів на закриття прихованих робіт, вирішив, що з відомостями в них він не згоден, тому вніс виправлення в них для приведення у відповідність. 
Вимогу підрядника повернути йому неправомірно виправлені акти як такі, які не погоджував підрядник, замовник проігнорував, акти не повернув, навіть примірники підрядника. В наступному такі виправлені документи замовник передав на дослідження робіт експерту Маківському М.В. 
Експерт Маківський М.В. в судовому засіданні на запитання адвоката позивача підтвердив наявність в актах на закриття прихованих робіт суперечливих відомостей, але не зміг пояснити, за яким принципом та на якій підставі обрав належні вихідні дані і чому для досліджень обрав саме ті записи а актах, що були внесені рукописним методом всупереч друкованому. Висновок експерта Маківського М.В. містить і ряд інших суттєвих недоліків та суперечить вимогам законодавства, які спростовують об`єктивність та обґрунтованість наведених у ньому тверджень – про ці недоліки було детально наведено позивачем у відповіді на відзив.
Серед інших недоліків експертизи позивачем було зазначено, що на стор.8 висновку експертом зазначено про використання ним при дослідженні «п.106. Акт приймання виконаних робіт за серпень 2024 року» та «п.107. Довідка про вартість виконаних робіт та витрати за серпень 2024 року». Колегія суддів приймає зауваження позивача, що розрахунки за цими документами складені неповноважною особою на їх складання, оскільки законодавство та договір не наділяє Замовника ані правом ані можливістю обраховувати обсяг та вартість виконаних Підрядником робіт. Так, згідно положень п.4.1. Договору №12596, проекти актів готує Підрядник та передає на підписання Замовнику. Згідно Загальних умов, затверджених постановою КМУ від 01.08.2005 №668, акти на приховані роботи віднесено до документів про виконання договору підряду. Обов`язок складання виконавчої документації покладено на Підрядника, а саме, у відповідності з п.31, 74 Загальних умов Підрядник у порядку, визначеному нормативними документами та договором підряду, веде і передає замовнику після завершення робіт документи про виконання договору підряду.
В апеляційні скарзі відповідач посилається на висновок експерта Маківского М.В. про невідповідність виконаних робіт нормативно-правовим актам в частині умов прокладання каналізаційних мереж та уклонів трубопроводів. Однак названий експерт дослідження уклону не проводив.
На стор.34 висновку експерт зазначає, що дістав висновків щодо неякісного виконання робіт на підставі технічного звіту КП «Бюро містобудування та кадастру». При цьому експерт зазначає, що технічним звітом начебто встановлено факт неякісного виконання робіт з прокладання труби, а саме між колодязями К13 (ПК6+54) і К14 (ПК6+93) труба укладена з контрухилом (відповідно -0,0016 та-0,0025), в колодязі К17 (ПК8+43) них нової вихідної труби ПВХ змонтовано вище низу вхідної існуючої залізобетонної труби на 0,11 м. Натомість технічний звіт факт неякісного виконання робіт Підрядником не встановлює. У справі є ще два виміри ухилів, начебто здійснені працівниками самого замовника, в яких показники ухилу трубопроводу не співпадають ані з технічним звітом ані з попередніми вимірюваннями. 
Всі висновки про невідповідність ухилу складені виключно після закриття прихованих робіт шляхом оформлення внутрішньогосподарських документів самим замовником без участі підрядника, що суперечить вимогам технічного нагляду, а також виключає достовірність та належність такого документу як виконавчої документації будівництва. 
Експерт Маківський М.В. всупереч вимогам експертного законодавства зробив висновки не на підставі виконавчої документації, а на підставі внутрішніх документів замовника. Завданням експерта є безпосереднє дослідження будівництва, що допускається на підставі виконавчої документації будівництва. Натомість інші експертні дослідження у справі показали, що вимірювання ухилу неможливе без розкриття конструкцій та спустошення трубопроводу. 
Таким чином, доказ на стороні відповідача, апелянта по справі, а саме висновок експерта Маківського М.В. – є недостовірним, таким, що суперечить законодавству та матеріалам справи, складений безпідставно за неналежними документами, тому не може бути покладений в основу рішення.
В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що суд не врахував його пропозиції постановлення питань експерту. Відповідач стверджує, що суд не врахував та відхилив важливе питання щодо якості виконання підрядних робіт. Однак такі твердження відповідача не відповідають обставинам справи та спростовуються змістом клопотань, ухвал та рішення суду.
Відповідач у клопотанні просив суд поставити експерту 4 запитання, з яких перші три є ідентичними по кожному з актів № 2,3,4 – «чи виконувались роботи, їх обсяг та вартість», а у четвертому запропонованому питанні відповідач запитував «чи відповідають роботи …вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, …в чому невідповідність».
Колегія суддів зазначає, що призначаючи судову експертизу у справі, суд в ухвалі урахував тотожність перших трьох запитань, поєднав їх в одне, в якому запитав про всі три акти в тотожному за змістом формулюванні відповідача: «чи відповідають обсяги та вартість фактично виконаних робіт… проектно-кошторисній документації». А також суд розширив запитання формулюванням «… вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва…». Відтак, суд першої інстанції відобразив запитання, запропоновані відповідачем, а також розширив їх у відповідності до Методичних рекомендацій проведення будівельно-технічних експертиз, як то затверджено Мінюстом. 
Отже, в цій частині аргументи апелянта не знайшли свого підтвердження в матеріалах справи. 
Апелянт також вважає висновок експерта № 1618 недопустимим доказом та в обґрунтування наводить цитати висновку, згідно яких експерт:
- констатує відсутність робіт, визначених Актом КБ-2в №4, в скоригованому кошторисі згідно Додаткової угоди №3 до договору,
- висновує, що додаткові роботи за Актом №4 не є складовою кошторису запланованих робіт до договору,
- надає висновок про відповідність обсягів та вартості фактично виконаних робіт кошторисній документації до договору. 
Позтвач у відзиві вказує, що відповідач виражаючи незгоду з цим висновком на власний манер перефразує висновок експерта. 
Так, відповідач зазначає, що «обсяги та вартість фактично виконаних робіт «апріорі» не можуть відповідати обсягам та вартості робіт, зазначених в актах № 3 і 4, оскільки кошторисна документація договору не передбачає придбання матеріалів та виконання робіт, зазначених в цих актах».
Колегія суддів погоджується з запереченням позивача щодо хибності сприйняття відповідачем змісту інформації, поданої у висновку експерта № 1618 .
По-перше, з наведених відповідачем цитат видно, що експерт наводить відповідність виконаних робіт кошторисній документації. Як було зазначено вище по тексту відзиву, кошторисна документація охоплює кошторис запланованих робіт (про який згадує експерт як про локальний кошторис до Додаткової угоди №3 до договору) та кошторис виконаних робіт (про який згадує експерт як про Акти КБ-2в № 2, 3, 4). Відтак експерт приходить до висновку про відповідність.
Однак відповідач зауважує про неможливість висновків відповідності виконаних робіт актам самим фактом того, що певні матеріали і роботи, зазначені в Актах № 3 і 4 не передбачені в локальному кошторисі запланованих робіт до договору.
По тексту дослідження експерт детально наводить, чому певні роботи є додатковими відносно основних (охоплених локальним кошторисом) і чому такі додаткові роботи відповідають кошторисній документації. На стор.8 висновку наведено, що таке кошторис, на стор.9 наведено, як визначається вартість будівництва з посиланням на норми законодавства. Детально наведено про поняття приблизного кошторису та кошторису виконаних будівельних робіт, порядок та підстави взаєморозрахунків. Відтак у висновку наведено, що кошторис – це договірна ціна з розрахунками та акти КБ-2в з довідками КБ-3. Наведено нормативи методик обстеження – стр.3,5,6,7 висновку.
Відсутність робіт, визначених актом №4, в розрахунках договірної ціни – як кошторису планових робіт, підтверджується обома сторонами. Право змінити планові розрахунки в процесі виконання робіт прямо передбачено Настановою з визначення вартості будівництва для динамічної договірної ціни. Відповідно кошторис виконаних додаткових робіт визначено актом 4, а відтак експерт дійшов висновку, що роботи, визначені Актом №4, є додатковими, є фактично виконаними, а відтак відповідають кошторисній документації будівництва. 
Таким чином, сама лише відсутність певних робіт чи матеріалів у локальному кошторисі планових робіт до договору дає підстави визначити правовий статус певних робіт – як додаткових відносно основних. Реальність же виконання, обсяги та вартість визначаються не фактом вказівки на роботи в локальному кошторисі, а дослідженням об`єкту та виконавчої документації будівельних робіт, складеної Підрядником (детальні підстави наведено вище за текстом а також розгорнуто – у висновку експерта 1618). 
Отже, аргумент відповідача в цій частині є хибним, таким, що не відповідає змісту будівельного та експертного законодавства, а тому не може бути покладений в основу рішення.
Відповідач в апеляційній скарзі також не погоджується з обраним експертом методом дослідження, відповідач аргументує безпідставність висновків експерта Сафіян Д.В. тим фактом, що останнім було здійснено дослідження без розкриття прихованих конструкцій та траншей. 
Однак згідно п.1.4. Інструкції (наказ Мінюсту 53/5) «під час проведення експертиз (експертних досліджень) з метою виконання певного експертного завдання експертами застосовуються відповідні методи дослідження, методики проведення судових експертиз…. Визначення способу проведення експертизи (вибір певних методик, (методів дослідження)) належить до компетенції експерта». 
При цьому в ході пояснень експерта було встановлено судом, що самі роботи здебільшого є прихованими, їх розкриття – це фактично зведення виконаних робіт до вихідного стану – розбирання асфальту, розриття траншей, розкривання шарів покриття, просушування трубопроводу, встановлення перекачування каналізації в обхід осушеного колектора тощо. Отже, розкриття прихованих робіт є фактично знищенням результату будівельних робіт за договором. 
Суд першої інстанції зауважив у рішенні, що навіть сам відповідач не застосовував розкриття конструкцій при проведенні експертизи експертом Маківським М.В. за замовленням відповідача, і аргумент про безпідставність висновків експерта без розкриття конструкцій з`явився у відповідача виключно після отримання небажаних для відповідача висновків за третьою експертизою у справі експерта Сафіян Д.В., у зв`язку з чим названий аргумент суд поставив під сумнів. 
Відтак судовим експертом Сафіян Д.В. було розглянуто документи, надані судом на експертизу, а також враховано зауваження, правомірно надані судом при призначенні експертизи, аргументовано хід та застосовані методи дослідження, наведені вихідні відомості та використана література, розрахунки. 
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає висновок експерта №1618 повним, належним, допустимим, обґрунтованим доказом. При винесенні висновку експерт Сафіян Д.В. не вирішував питання за межами кваліфікації, при цьому аргументи апелянта в цьому контексті не підтвердилися матеріалами справи.
Апелянт також зазначає, що кошторисною документацією не було передбачено використання шпунта Ларсен, відображеного в акті КБ-2в №3, однак таке твердження прямо суперечить змісту локального кошторису.
Так, договірна ціна містить позиції про використання шпунтових паль, а саме Шпунт Ларсена Л4 в кількості 65,6304 тн (п.65 Локального кошторису на будівельні роботи № 02-01-01 на об`єкт станом на 30.05.2023 р. з кодом 64_ДЦ_ЛС1_02-01-01). При цьому в локальному кошторисі всі пункти розрахунку вартості містять прочерки. Отже локальним кошторисом станом на травень 2023 року визначено кількість шпунтових паль, але не визначено вартість шпунтових паль , у зв`язку з чим відповідна вартість шпунтових паль не увійшла у загальний розрахунок локального кошторису.
Така конструкція локального кошторису мала б передбачати, що відповідні палі шпунтові будуть передані підряднику від замовника, тому вони не є вартісним матеріалом для розрахунку.
Однак палі шпунтові замовником підряднику не передавались , але виконання робіт без шпунтових паль є технічно неможливим, отже підрядник в обсягах, визначених локальним кошторисом, закупив відповідні шпунти Ларсена та виконав роботи. Вартість закуплених підрядником та використаних на основні роботи шпунтів Ларсена увійшли відповідно до Акту №3 КБ-2в.
Відтак твердження апелянта про відсутність шпунтів Ларсена в кошторисі прямо суперечать доказам у справі, а тому є хибними і не можуть бути покладені в основу рішення. 
Неможливість виконання робіт без шпунта Ларсена підтверджується перш за все наявністю відповідних матеріалів та робіт з ними у локальному кошторисі, який неодноразово проходив експертизу кошторисної частини і на який отримано позитивний експертний звіт відповідно, який погоджений замовником як належний.
Таким чином, при затвердженні договірної ціни запланованих робіт замовник підтвердив необхідність шпунта Ларсен для виконання робіт . В наступному необхідність названого матеріалу для виконання робіт по договору та неможливість виконання робіт без названого матеріалу відповідно підтвердили висновки експертів, покладені судом в основу рішення. Відтак в цій частині рішення суду є обґрунтованим та правомірним, а аргументи апелянта хибними та безпідставними.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем не було надано мотивовану відмову від підписання отриманих від позивача актів приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року, № 3 за квітень 2024 року та № 4 за квітень 2024 року в розумінні ст.ст. 853 та 882 Цивільного кодексу України.
Суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що матеріалами справи підтверджується факт реального здійснення Товариством з обмеженою відповідальністю “Авангард Будпроект” робіт з капітального ремонту окремих вузлів та систем (ділянок) аварійного самопливного каналізаційного колектора діаметром 500мм (від вул.Єднання України до приймальної камери каналізаційної насосної станції СП-1 по вул.Леонова, 1-В) в м. Кременчуці” (ділянка 3) в обсязі, вказаному в актах приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року, № 3 за квітень 2024 року та № 4 за квітень 2024 року.
Відтак, колегія суддів констатує про виникнення у Товариства з обмеженою відповідальністю “Авангард Будпроект” права на отримання від Комунального підприємства “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області оплати вартості виконаних робіт згідно з в актами приймання виконаних будівельних робіт № 2 за березень 2024 року, № 3 за квітень 2024 року та № 4 за квітень 2024 року, що, відповідно, кореспондується з обов`язком відповідача здійснити таку оплату в розмірі, визначеному у вказаних актах. 
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції обґрунтованості позовних вимог. 
Фактично, доводи позивача, викладені у апеляційній скарзі, зводяться до переоцінки обставин справи і наданні їм протилежного трактування ніж суд першої інстанції, проте такі твердження і доводи не спростовують обґрунтованих висновків місцевого господарського суду. 
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі “Проніна проти України” (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент.
Відповідно до статті 55 Конституції України, статей 15,16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. 
Відповідно до вимог ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять до предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ст. 76 Господарського процесуального кодексу України).
Згідно ст. 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Статтею 86 цього ж кодексу визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Отже, на думку колегії суддів, під час розгляду справи її фактичні обставини були встановлені судом першої інстанції на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження поданих доказів; висновки суду відповідають цим обставинам, юридична оцінка надана їм з вірним застосуванням норм матеріального та процесуального права, що свідчить про відсутність підстав для скасування або зміни оскаржуваного рішення.
Враховуючи, що колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати понесені відповідачем, у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції відшкодуванню не підлягають в силу приписів статті 129 Господарського процесуального кодексу України.
Керуючись статтями 129, 269, п.1, ч.1 ст.275, 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства “Кременчукводоканал” Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Полтавської області від 06.11.2025 у справі №917/1572/24 залишити без змін.

Дана постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку, передбаченому статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 12.02.2026.

Головуючий суддя П.В. Тихий

Суддя Н.В. Гребенюк 

Суддя О.В. Плахов