Справа № 712/3178/26
Провадження № 3/712/1151/26
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 квітня 2026 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Кончина О.І., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Департаменту патрульної поліції Управління поліції в Черкаській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого: АДРЕСА_1 , інваліда 2 групи, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 04.03.2026 близько 12:00 год. перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 з вікна своєї квартири № 18, кинула флакон дезодоранту у транспортний засіб д.н.з. НОМЕР_1 , чим пошкодила дах автомобіля. В подальшому, спустившись до потерпілої, намагаючись відчинити двері транспортного засобу погрожувала, висловлювалась нецензурною лайкою, чим порушувала громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП. 
В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнала та пояснила, що між нею та ОСОБА_2 існує конфлікт. Факти, які зазначені у протоколі не відповідають дійсним обставинам справи, оскільки саме вона є потерпілою, а ОСОБА_2 постійно її провокує. Просила провадження по справі закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення. 
Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників процесу, суддя приходить до наступного.
Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно з ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Приписами ст. 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Як вбачається з диспозиції ст.173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.
Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.
Громадське місце це місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також підземні переходи, стадіони, тобто сама по собі вулиця, двір не є громадським місцем. 
Крім того, за змістом диспозиції ст.173 КУпАП обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони, яка є складовою правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. Тобто, суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі.
Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством.
Об`єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. 
Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Незважаючи на невизнання вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, її вина підтверджується: даними протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 110710 від 04.03.2026; письмовими поясненнями потерпілої ОСОБА_2 ; рапортом; диском з відеозаписом, який був досліджений в судовому засіданні, з якого вбачається, що, ОСОБА_1 висловлювалася, в присутності інших осіб нецензурною лайкою, вела себе зухвало та з вікна своєї квартири викинула на транспортний засіб предмет схожий на дезодорант. Працівники поліції, під час огляду на автомобілі виявили сліди пошкоджень.
Суд також зазначає, що відеодиск на якому зафіксовано з`ясування обставин, щодо події, яка відбулася 04.03.2026 отримані у законний спосіб, та є належним та допустимим доказом, не викликають сумнівів у їх достовірності та допустимості, які спростовують покази ОСОБА_1 .
Таким чином суд приходить до висновку, що в діях покази ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а саме: дрібне хуліганство, образливе ставлення до громадян, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП).
Відповідно до вимог ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, дані про особу порушниці, ступінь її вини, відсутність обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність, у зв`язку з чим суддя вважає можливим призначити ОСОБА_1 адміністративне стягнення за ст.173 КУпАП у виді штрафу.
Відповідно до ЗУ «Про судовий збір», судовий збір стягується із особи, яка притягується до адміністративної відповідальності у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. 
Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 є інвалідом 2 групи, про що свідчить копія пенсійного посвідчення серії НОМЕР_2 .
Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» встановлено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю 2 групи.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.173, 279, 283 КУпАП та ЗУ «Про судовий збір»,

ПОСТАНОВИВ:
Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та застосувати до неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51 гривню.
Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Соснівського
районного суду м. Черкаси      О.І.Кончина