Справа № 372/117/26 
Провадження 2-о-29/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2026 року  Обухівський районний суд Київської області в складі :
головуючого судді Кравченка М.В.
при секретарі Ільїній А.В.,
за участю представника заявника ОСОБА_1 ,
заінтересованих осіб ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за заявою  ОСОБА_4 , про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересовані особи - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме просить встановити факт, що має юридичне значення, а саме факт родинних відносин, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідним братом ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який народився в місті Українка Обухівського району Київської області та помер ІНФОРМАЦІЯ_4 в місті Сторожинець Чернівецького району Чернівецької області.
Обґрунтовуючи заяву зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_5 помер його брат ОСОБА_5 , який був військовослужбовцем та проходив військову службу у військовій частині НОМЕР_1 . Під час оформлення документів для отримання відстрочки, виявилось, що в свідоцтві про народження його брата ОСОБА_5 його прізвище та прізвище батьків вказане, як « ОСОБА_6 », народження було зареєстроване 08.08.1983 року виконавчим комітетом Української міської ради, актовий запис № 160, а в його свідоцтві про народження його прізвище зазначено як « ОСОБА_7 », в подальшому у всіх наступних документах у тому числі паспортах громадян України, прізвище було зазначено як « ОСОБА_7 », у відповідності до правил транслітерації. Таким чином, вказана невідповідність є перешкодою в реалізації ним свого права на отримання відстрочки від призову на військову службу по мобілізації. У зв`язку з вищевикладеним він вимушений звернутися до суду з даною завою. 
Ухвалою суду від 08.01.2026 року заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, призначено відкрите судове засідання. 
Ухвалою суду від 26.01.2026 року задоволено заяву представника заявника ОСОБА_4 - ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 ) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (vkz.court.gov.ua).
Представник заявника в судовому зсіданні вимоги заяви підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити, загалом посилаючись на обставини викладені в заяві. Пояснив, що ОСОБА_5 є рідним братом заявника, він помер ІНФОРМАЦІЯ_5 будучи військовослужбовцем. Коли заявник почав оформлювати відстрочку від військової служби, виявилось, що в свідоцтвах про народження є розбіжності в прізвищах, у зв`язку з чим він вимушений звернутися до суду з даною заявою, вкрій просить встановити факт, що померлий ОСОБА_5 є рідним братом заявника.
Заінтересована особа ОСОБА_2 в судовому засіданні вимоги заяви підтримала в повному обсязі та просила їх задовольнити. Пояснила, що у зв`язку з помилками в зазначенні прізвищ, заявник не може довести, що померлий ОСОБА_5 є його рідним братом.
Заінтересована особа ОСОБА_3 в судовому засіданні вимоги заяви підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити. Пояснив, що під час перекладі прізвища, було допущено помилку, їх прізвище часто по різному записували, у зв`язку з чим під час оформлення заявником відстрочки, виявлено розбіжності в прізвищах заявника та його брата, який помер.
Свідок ОСОБА_9 будучи сусідкою заявника та заінтересованих осіб в судовому засіданні пояснила, що вона знає сім`ю заявника і є їхньою сусідкою з 1993 року. Заявника ОСОБА_4 і померлий ОСОБА_5 є рідними братами.
Свідок ОСОБА_10 будучи братом заінтересованої особи ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснив, що заявник ОСОБА_4 та померлий ОСОБА_5 є його племінниками, воно виросли на його очах, один з ним помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . 
Представник заінтересованої особи ІНФОРМАЦІЯ_7 в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив. Заяв, клопотань чи заперечень суду не подав.
Відповідно до ч. 5, 6 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Суд, вислухавши представника заявника, заінтересованих осіб, свідків, перевіривши та дослідивши письмові докази, повно та всебічно вивчивши матеріали справи в їх сукупності, вважає, що заявлені вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_5 , брат заявника.
ОСОБА_5 був військовослужбовцем, проходив військову службу в військовій частині НОМЕР_1 .
Відповідно до абзацу 1 пункту 3 частини 3 статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період не підлягають жінки та чоловіки, чиї близькі родичі (чоловік, дружина, син, донька, батько, мати або рідний (повнорідний, неповнорідний) брат чи сестра) загинули або пропали безвісти під час проведення антитерористичної операції з числа: військовослужбовців або працівників утворених відповідно до законів України військових формувань, що захищали незалежність, суверенітет та територіальну цілісність України, які загинули або пропали безвісти під час безпосередньої участі в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення.
При оформленні документів, для отримання відстрочки, виявилось, що в свідоцтві про народження ОСОБА_5 , його прізвище та прізвище батьків вказане як " ОСОБА_5 ". Народження було зареєстроване 08 серпня 1983 року виконавчим комітетом Української міської ради, актовий запис № 160.
В свідоцтві про народження заявника його прізвище зазначено як " ОСОБА_5 ".
В подальшому, у всіх наступних документах, у тому числі паспортах громадян України, прізвище було записано як " ОСОБА_5 ", у відповідності до правил транслітерації.
Таким чином, вказана невідповідність є перешкодою в реалізації Заявником свого права на отримання відстрочки від призову на військову службу по мобілізації.
ОСОБА_2 є матір`ю померлого ОСОБА_5 , ОСОБА_3 - батьком.
У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.
Згідно з пунктом 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.
Частиною сьомою статті 19 ЦПК України передбачено, що окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Пунктом 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України визначено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Відповідно до частини першої статті 293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Згідно з пунктом 5 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2019 року у справі № 632/580/17 зроблено висновок, що юридичними фактами є певні факти реальної дійсності, з якими нормою права пов`язується настання правових наслідків, зокрема виникнення, зміна або припинення цивільних прав та обов`язків.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: родинних відносин між фізичними особами. Частиною 2 вказаної статті передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Родинні відносини (споріднення) (у теорії права) - це кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). Виходячи з вимог діючого ЦК України поняттями "родичі", "родинні стосунки" охоплюється коло осіб, які пов`язані між собою певним ступенем споріднення. Такими особами можуть бути близькі родичі за походженням, зокрема, батьки, діти, баба, дід, прабаба, прадід, внуки, правнуки, брат та сестра (повнорідні і неповнорідні), двоюрідні брати та сестри, тітка, дядько, племінниця, племінник. Усиновлений та усиновлювач прирівнюються до родичів за походженням.
Відповідно до листа Верховного Суду України від 01.01.2012 «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» зазначено, що перелік юридичних фактів, що підлягають встановленню в судовому порядку, наводиться у ст. 315 ЦПК і не є вичерпним. У судовому порядку можуть бути встановлені й інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не передбачено іншого порядку їх встановлення, зокрема встановлення факту родинних відносин тощо.
Згідно з п. 7 Пленуму Верховного суду України № 5 від 31.03.1995 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі № 320/948/18 (провадження № 14-567цс18) зроблено висновок, що у порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, за наявності певних умов. А саме, якщо: згідно із законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право. Чинне цивільне процесуальне законодавство відносить до юрисдикції суду справи про встановлення фактів, від яких залежить виникнення, зміна або припинення суб`єктивних прав громадян.
У постанові від 22 серпня 2018 року у справі № 644/6274/16-ц Велика Палата Верховного Суду зробила висновок про те, що у разі якщо не оскаржується сама відмова у призначенні та виплаті одноразової грошової допомоги, суд повинен розглянути заяву про встановлення юридичного факту про визнання заявника членом сім`ї загиблого військовослужбовця в порядку цивільного судочинства в окремому провадженні.
Велика Палата Верховного Суду зазначила, що згідно з приписами статті 16-1 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" право на отримання такої допомоги мають члени сім`ї загиблого (померлого) військовослужбовця, коло яких визначається відповідно до Сімейного кодексу України.
Чинне законодавство не передбачає іншого порядку підтвердження факту визнання заявника членом сім`ї загиблого військовослужбовця; його встановлення не пов`язується з вирішенням спору, а є необхідним для подальшого подання заявником документа, що засвідчував би наявність родинних відносин між ним та братом станом на день загибелі останнього, з метою отримання відстрочки від призову на військову службу по мобілізації відповідно до ст. 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію".
А тому звернення Заявника з цією заявою для встановлення того факту, що він є братом померлого ОСОБА_5 є належною формою судового захисту.
Враховуючи викладене вище, доводи поданої суду заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, а саме факт родинних відносин, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідним братом ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який народився в місті Українка Обухівського району Київської області та помер ІНФОРМАЦІЯ_4 в місті Сторожинець Чернівецького району Чернівецької області, знайшли підтвердження під час судового розгляду.
Розбіжності в документах унеможливлюють скористатися правом на оформлення відстрочки від військової служби, тому звернення заявника до суду є правомірним. Вирішити питання іншим чином, окрім судового, порядку не можливо. 
Враховуючи викладене вище, суд вважає заявлені вимоги такими, що підлягають задоволенню. 
Керуючись ст. ст. 4, 5, 10, 11, 263, 264, 265, 293, 315, 319 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Заяву задовольнити повністю.
Встановити факт, що має юридичне значення, а саме факт родинних відносин, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є рідним братом ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який народився в місті Українка Обухівського району Київської області та помер ІНФОРМАЦІЯ_4 в місті Сторожинець Чернівецького району Чернівецької області.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Обухівський районний суд Київської області шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.В. Кравченко