Справа № 375/1502/25
Провадження № 2/375/151/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
(ЗАОЧНЕ)

17 березня 2026 року селище Рокитне

Рокитнянський районний суд Київської області в складі:
головуючого – судді Смик М.М., 
за участю секретаря судового засідання Киричок В.В., 

учасники справи:
позивач – ОСОБА_1 ,
представник позивача – адвокат Іллінський О.В., 
відповідач – ОСОБА_2 , 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Рокитне Білоцерківського району Київської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини, -
ВСТАНОВИВ: 

Короткий зміст позовних вимог
ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Іллінський О.В., за допомогою підсистеми «Електронний суд» звернулася з позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання дитини.
Позов обґрунтовувала тим, що з 22 липня 2008 року вона перебувала з ОСОБА_2 у шлюбі, який рішенням Городищенського районного суду Черкаської області від 5 жовтня 2012 року розірвано.
У цьому шлюбі ІНФОРМАЦІЯ_1 народився син ОСОБА_3 . 
Позивач зазначала, що син зареєстрований та проживає разом з нею та перебуває на її утриманні. Відповідач не приймає участі у вихованні сина; матеріальної допомоги на утримання сина не надає.
З урахуванням уточнених у березні 2026 року позовних вимог позивач остаточно просила стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частки від усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову, з 18 червня 2025 року і до досягнення сином повноліття. 
Процесуальні дії у справі та заяви (клопотання) учасників
Відповідно до довідки з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Управління державної міграційної служби в м. Києві та Київській області № 2324 від 4 липня 2025 року, яка передана судді 29 липня 2025 року, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованим не значиться.
Ухвалою судді Рокитнянського районного суду Київської області від 6 серпня 2025 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.
ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Іллінський О.В., за допомогою підсистеми «Електронний суд» подав заяву про усунення недоліків.
Рокитнянським районним судом Київської області здійснено запит до органу реєстрації Городищенської міської ради Черкаського району Черкаської області про зареєстроване місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
У вересні 2025 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат – Іллінський О.В., за допомогою підсистеми «Електронний суд» подав заяву про усунення недоліків.
Рокитнянським районним судом Київської області повторно здійснено запит до органу реєстрації Городищенської міської ради Черкаського району Черкаської області про зареєстроване місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
З довідки виконавчого комітету Городищенської міської ради від 1 січня 2026 року № 01-02-31/42, яка 27 січня 2026 року передана судді, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований по АДРЕСА_1 .
Ухвалою судді Рокитнянського районного суду Київської області від 24 лютого 2026 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи призначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Справу призначена до розгляду на 17 березня 2026 року о 09 год 00 хв. 
ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат – Іллінський О.В., за допомогою підсистеми «Електронний суд» подала заяву в якій просила справу розглядати у її відсутність та у відсутності представника позивача; позовні вимоги підтримує в повному обсязі; у разі неявки відповідача щодо винесення заочного рішення не заперечує. 
Відповідач в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином про день, час та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи. 
Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18).
Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи (частина перша статті 280 ЦПК України).
Таким чином, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності учасників справи з ухваленням заочного рішення.
Стислий виклад позиції інших учасників справи
Відзив на позовну заяву до суду не надходив.
Встановлені судом фактичні обставини справи
Судом встановлено, що з 22 липня 2008 року ОСОБА_4 та ОСОБА_5 перебували у шлюбі, який рішенням Городищенського районного суду Черкської області від 5 жовтня 2012 року розірвано. 
У цьому шлюбі ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_6 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 . 
З витягу Рокитнянської територіальної громади від 15 травня 2025 року № 2025/006417838 встановлено, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрована у кв. АДРЕСА_2 . 
З витягу Рокитнянської територіальної громади від 15 травня 2025 року № 2025/006417878 встановлено, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований у кв. АДРЕСА_3 на АДРЕСА_4 .
Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права
Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.
Відповідно до частини 2 статті 51 Конституції України батьки зобов`язані утримувати дітей до їх повноліття.
Сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою (частина 3 статті 51 Конституції України).
Статтею 141 СК України визначено, що мати, батько мають рівні права та обов`язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов`язків щодо дитини.
Відповідно до статті 150 СК України батьки зобов`язані піклуватися про здоров`я дитини, її фізичний, духовний та моральний розвиток, забезпечити здобуття дитиною повної загальної освіти, готувати її до самостійного життя. Передача дитини на виховання іншим особам не звільняє батьків від обов`язку батьківського піклування щодо неї.
Відповідно до вимог частини 1 статті 3 Конвенції ООН про права дитини (Конвенції) в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Статтею 18 Конвенції проголошено принцип загальної та однакової відповідальності обох батьків за виховання і розвиток дитини. Батьки або у відповідних випадках законні опікуни несуть основну відповідальність за виховання і розвиток дитини. Найкращі інтереси дитини є предметом їх основного піклування.
Відповідно до статті 180 СК України батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Частиною 3 статті 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина. Спосіб стягнення аліментів, визначений рішенням суду, змінюється за рішенням суду за позовом одержувача аліментів.
Відповідно до статті 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров`я та матеріальне становище дитини; стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; наявність на праві власності, володіння та/або користування у платника аліментів майна та майнових прав, у тому числі рухомого та нерухомого майна, грошових коштів, виключних прав на результати інтелектуальної діяльності, корпоративних прав; доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; інші обставини, що мають істотне значення.
Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.
У відповідності до статті 183 СК України частка заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.
Аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову (частина 1 статті 191 СК України). 
Таким чином, аналізуючи викладене та те, що відповідачем не було подано відзиву на позовну заяву, доказів про неможливість надавати матеріальну допомогу на утримання дитини та відомостей про його доходи. Беручи до уваги положення статей 182 Сімейного кодексу України, прожитковий мінімум передбачений Законом України «Про Державний бюджет України» та обставини справи, суд дійшов до висновку, що задля забезпечення гармонійного розвитку дитини позов підлягає задоволенню. 
Суд зазначає, що позивач не позбавлена права звернення до суду з позовом про збільшення розміру аліментів, стягнення додаткових витрат на дитину в разі зміни матеріального стану відповідача, а відповідач, в разі наявності підстав має право звернутись до суду з позовом про зменшення розміру аліментів.
З урахуванням зазначеного, враховуючи найкращі інтереси дитини та її потреби, суд дійшов до висновку про стягнення з відповідача на користь позивача аліментів на утримання сина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у розмірі 1/4 частки від усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову – 18 червня 2025 року і до досягнення дитиною повноліття.
Відповідно до частини 1 статті 430 ЦПК України рішення про стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць підлягає негайному виконанню.
Висновки суду щодо розподілу судових витрат
Відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат з урахуванням вимог статті 141 ЦПК України необхідно стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судові витрати зі сплати судового збору за позовну вимогу про стягнення аліментів на утримання дитини, в сумі 1 211,20 грн, оскільки позивач звільнена від сплати судових витрат за подання позову про стягнення аліментів на утримання дитини.
Керуючись статтями 2, 5-7, 10-12, 76-83, 189, 200, 211, 258, 259 ЦПК України, статтями 11, 27, 75, 84, 104, 105, 110, 111, 112, 180, 181,182, 184,191 СК України, суд, -

УХВАЛИВ: 

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів – задовольнити. 
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітньої дитини – ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розмірі 1/4 частки від усіх видів його заробітку (доходу), щомісячно, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму, встановленому для дитини відповідного віку, починаючи з 18 червня 2025 року і до досягнення дитиною повноліття.
Допустити негайне виконання рішення суду про стягнення аліментів - у межах суми платежу за один місяць.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1 211,20 грн. 
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повне рішення суду складено та підписано 17 березня 2026 року.
Відомості щодо учасників справи:
Позивач – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка зареєстрована у кв. АДРЕСА_2 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 . 
Представник позивача – ОСОБА_9 , адреса: АДРЕСА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 .
Відповідач – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який зареєстрований по АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4 . 

Суддя Марина СМИК