ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

18 березня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 340/8563/25	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача: Шальєвої В.А.,
суддів: Іванова С.М., Чередниченка В.Є., 
розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2025 року (суддя Черниш О.А.) в справі №340/8563/25 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними рішень та бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди, 

ВСТАНОВИВ:

Адвокатом Майнард Наталією Олександрівною подано до Кіровоградського окружного адміністративного суду від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_2 позов до Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 про:
визнання протиправним рішення комісії Міноборони (витяг з протоколу, датований 05.06.2024 року за №16/д), яким повернуто ОСОБА_3 на доопрацювання документи щодо звернення у призначенні та виплаті одноразової грошової допомоги зі смертю військовослужбовця солдата ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , військовій частині НОМЕР_1 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_3 у н.п. Іванівське Бахмутського району Донецької області внаслідок вибухової травми під час виконання бойових завдань в районі проведення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії; 
визнання протиправним рішення комісії Міноборони (витяг з протоколу, датований 20.08.2025 року за №69/д), яким повернуто на доопрацювання ОСОБА_2 та ОСОБА_1 документи щодо звернення у призначенні та виплаті одноразової грошової допомоги зі смертю військовослужбовця солдата ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , військовій частині НОМЕР_1 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_3 у н.п. Іванівське Бахмутського району Донецької області внаслідок вибухової травми під час виконання бойових завдань в районі проведення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії; 
визнання протиправною бездіяльності ІНФОРМАЦІЯ_4 , що полягає у ненаданні повної та достовірної інформації щодо розміру призначення, нарахування і виплату одноразової грошової допомоги та утримання загиблому ОСОБА_4 та його спадкоємцям - ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ; 
стягнення з ІНФОРМАЦІЯ_5 моральної шкоди, нанесеної спадкоємцям, у розмірі 100000 грн. кожному; 
зобов`язання Міністерство оборони України призначити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 одноразову виплату в розмірі 15 000 000 грн. в рівних частках після смерті ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_6 як члена родини, що знаходилась на утриманні солдата військової частини НОМЕР_2 ОСОБА_4 , загиблого ІНФОРМАЦІЯ_3 , шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку; 
стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства оборони України моральну шкоду, спричинену протиправною бездіяльністю, на користь спадкоємців загиблого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , військовій частині НОМЕР_1 , - ОСОБА_1 в розмірі 100 000 грн. та ОСОБА_2 в розмірі 100 000 грн., шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку. 
Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2025 року позовна заява повернута.
В апеляційній скарзі позивачі просять скасувати ухвалу, направивши справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Апелянти зазначають, що повноваження адвоката як представника підтверджуються ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", або довіреністю, а не договором про надання правничої допомоги.
Висновок суду першої інстанції, що ордер не може бути виданий на кількох осіб одночасно (на групу клієнтів) не ґрунтується на вимогах законодавства.
Справа судом розглянута без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами на підставі ч. 2 ст. 312 КАС у зв`язку з поданням апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, зазначену в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього кодексу. 
Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.
Висновок суду першої інстанції про повернення позовної заяви з підстав, що позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано, ґрунтується на наступному.
Адвокат Майнард Н.О. звернулася до суду як представник ОСОБА_1 та ОСОБА_2 та через свій електронний кабінет в ЄСІТС подала створений в Електронному суді електронний документ - заяву про поновлення строку звернення до суду. До цього електронного документу додані додатки - скановані зображення документів. Зокрема додано скановану позовну заяву цих позивачів. На підтвердження своїх повноважень адвокат приклала ордер на надання правничої допомоги серії ВА №1130465 від 11.11.2025 року, який згенерований через веб-сайт Національної асоціації адвокатів України. У цьому ордері вказано, що правова допомога надається двом особам: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Договір про надання правничої допомоги, на який міститься посилання в ордері, адвокат не надала. 
Ордер є індивідуальним документом, що підтверджує надання адвокатом правничої допомоги конкретному клієнту, а тому не може бути виданий на кількох осіб одночасно (на групу клієнтів), а сам факт можливості представництва одним адвокатом кількох осіб за відсутності конфлікту інтересів не звільняє від обов`язку оформлення окремого ордера на кожного клієнта.
Зазначення в одному ордері кількох клієнтів позбавляє суд можливості перевірити дійсність та обсяг волевиявлення кожного з них, а також унеможливлює встановлення меж делегованих повноважень адвоката щодо кожного конкретного позивача.
Наданий до суду ордер оформлений неналежним чином і не підтверджує повноваження адвоката на подання цієї позовної заяви від імені позивачів та на ведення нею справи в суді.
Подання до суду сканкопії позовної заяви без накладення кваліфікованого електронного підпису позивачів (їх повноважного представника) не відповідає вимогам КАС України та прирівнюється до непідписання позовної заяви. Адвокат, яка подала цю позовну заяву до суду через свій електронний кабінет, не надала належні документи, що посвідчують її повноваження на подання позовної заяви чи підписання її своїм кваліфікованим електронним підписом. 
Судом встановлено, що позовна заява від імені позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 підписана представником адвокатом Майнард Н.О.
На підтвердження повноважень представника позивача адвокатом Майнард Н.О. до позовної заяви долучено ордер на надання правничої допомоги серії ВА №1130465 від 11 листопада 2025 року, у якому вказано, що правова допомога надається двом особам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . 
Пунктом третім частини четвертої статті 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
Статтею 59 КАС України визначено виключний перелік документів, що підтверджують повноваження представників.
Відповідно до частини четвертої цієї статті повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».
Згідно з частинами першою - третьою статті 26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» від 05 липня 2012 року № 5076-VI (далі – Закон № 5076-VI) адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Ордер – письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правничої допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.
Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.
Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги затверджено рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 року № 41, відповідно до пункту 12 якого (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) ордер містить наступні реквізити, зокрема:
12.1. Серію, порядковий номер ордера;
12.2. Прізвище, ім`я, по батькові або найменування особи, якій надається правова допомога;
12.3. Посилання на договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноважених законом на надання безоплатної правової допомоги, номер (у випадку наявності) та дату цього документа;
12.4. Назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Пунктом другим частини першої статті 20 Закону № 5076-VI передбачено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правничої допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правничої допомоги, зокрема, представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.
Отже, суд зауважує, що оскільки Кодекс адміністративного судочинства України, Закон № 5076-VI, Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги не містять заборони щодо видачі ордеру на надання правничої (правової) допомоги декільком особам, якщо цими особами укладено один договір з адвокатом на надання правничої (правової) допомоги, суд визнає помилковим висновок суду першої інстанції, що зазначення в ордері двох клієнтів вказує на те, що наданий до суду ордер оформлений неналежним чином і не підтверджує повноваження адвоката на подання цієї позовної заяви від імені позивачів та на ведення нею справи в суді.
Разом з тим, суд визнає обґрунтованим висновок суду першої інстанції в тій частині, що подання до суду сканкопії позовної заяви без накладення кваліфікованого електронного підпису позивачів (їх повноважного представника) не відповідає вимогам КАС України та прирівнюється до непідписання позовної заяви.
Судом встановлено, що адвокатом через свій електронний кабінет в системі «Електронний суд» подано створений в системі «Електронний суд» електронний документ - заяву про поновлення строку звернення до суду. До цього електронного документу додані додатки, зокрема, скановану позовну заяву. 
При цьому позовна заява не підписана кваліфікованим електронним підписом адвоката чи позивачів. 
Згідно з частиною сьомою статті 59 КАС України у разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, на які накладено кваліфікований електронний підпис відповідно до вимог закону та Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Питання функціонування Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи в адміністративному судочинстві регулює стаття 18 КАС України, згідно з частиною першою якої у судах функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система.
Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі в день надходження документів (частина друга статті 18 КАС України).
Частиною п`ятою статті 18 КАС України передбачено, що суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Електронний кабінет - це персональний кабінет (веб-сервіс чи інший користувацький інтерфейс) у підсистемі (модулі) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, за допомогою якого особі, яка пройшла електронну ідентифікацію, надається доступ до інформації та сервісів Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремих підсистем (модулів), у тому числі можливість обміну (надсилання та отримання) документами (в тому числі процесуальними документами, письмовими та електронними доказами тощо) між судом та учасниками судового процесу, а також між учасниками судового процесу. Електронна ідентифікація особи здійснюється з використанням кваліфікованого електронного підпису чи інших засобів електронної ідентифікації, які дають змогу однозначно встановити особу. 
Відповідно до частини сьомої статті 18 КАС України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
В умовах воєнного чи надзвичайного стану у разі знеструмлення електромережі суду чи настання інших обставин, які унеможливлюють функціонування Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, суд може вручати особі, яка зареєструвала електронний кабінет, будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, у паперовій формі.
Відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.
Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, подає процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням кваліфікованого електронного підпису або засобів електронної ідентифікації, що мають високий рівень довіри, відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги", якщо інше не визначено цим Кодексом.
Особливості використання електронного підпису або засобу електронної ідентифікації в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
За нормами частини десятої статті 44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, на такі документи накладається кваліфікований електронний підпис учасника справи (його представника) відповідно до вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
Відтак, у передбачених законом випадках подання до суду процесуальних та інших документів можливе як у паперовій, так і в електронній формах. Якщо відповідний документ подається до суду в паперовій формі, то він має бути підписаний власноручним підписом, а якщо в електронній - на такий документ накладається кваліфікований електронний підпис у порядку, встановленому законодавством.
Статтею 5 Закону України від 22 травня 2003 року № 851-IV «Про електронні документи та електронний документообіг» визначено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Склад та порядок розміщення обов`язкових реквізитів електронних документів визначається законодавством. Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму. Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною.
Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Для підтвердження достовірності походження та цілісності електронного документа може використовуватися електронна печатка. Накладанням електронного підпису та/або електронної печатки завершується створення електронного документа (частини перша - третя статті 6 вищезгаданого Закону).
Відповідно до пунктів 1, 27 частини першої статті 1 Закону України від 05 жовтня 2017 року № 2155-VIII «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» автентифікація - це електронний процес, що дає змогу підтвердити електронну ідентифікацію фізичної, юридичної особи, інформаційної або інформаційно-комунікаційної системи та/або походження та цілісність електронних даних; кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису.
Частиною другою статті 18 цього ж Закону передбачено, що у процесі підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки дійсність таких підпису чи печатки підтверджується, за умови:
- використання для створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки, який відповідає вимогам, установленим частиною другою статті 23 цього Закону;
- видачі кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки кваліфікованим надавачем електронних довірчих послуг та його чинності на момент створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки; відповідності значення відкритого ключа його значенню, яке міститься в кваліфікованому сертифікаті електронного підпису чи печатки;
- правильного внесення унікального набору даних, які визначають підписувача чи створювача електронної печатки, до кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки;
- зазначення у кваліфікованому сертифікаті електронного підпису про використання в ньому псевдоніма (у разі його використання особою на момент створення кваліфікованого електронного підпису);
- підтвердження того, що особистий ключ, який використовувався для створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки, зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису чи печатки;
- відсутності порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей кваліфікований електронний підпис чи печатка;
- дотримання вимог, встановлених частиною першою статті 17-1 цього Закону, на момент створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки.
Кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису (частина шоста статті 18 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги»).
Як вказано вище, позовна заява як сканований документ подана адвокатом через свій електронний кабінет в системі «Електронний суд» як додаток до створеного в системі «Електронний суд» електронного документу - заяву про поновлення строку звернення до суду.
Позовна заява не підписана кваліфікованим електронним підписом адвоката чи позивачів. 
Отже, позов не підписано позивачами або їх представником, що обумовлює правильним висновок суду першої інстанції про повернення позовної заяви на підставі пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС України, відповідно до якого позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.
Апелянтом не приведено доводів у спростування висновку суду першої інстанції в частині непідписання позовної заяви.
З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, ухвала постановлена з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування ухвали.
Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2025 року в справі № 340/8563/25 залишити без задоволення.
Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2025 року в справі № 340/8563/25 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Міністерства оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними рішень та бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати ухвалення 18 березня 2026 року та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повне судове рішення складено 18 березня 2026 року.

Суддя-доповідач В.А. Шальєва 

суддя С.М. Іванов 

суддя В.Є. Чередниченко