ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	

УХВАЛА
м. Київ
10.03.2026	Справа № 910/18086/23	

Суддя Плотницька Н.Б., розглянувши заяву MSCo GLOBAL LTD про зміну способу виконання рішення у справі
за позовом	MSCo GLOBAL LTD 	
до	російської федерації 	
про	стягнення 124 620 301 грн 00 коп.	
Представники сторін: не викликались	

ВСТАНОВИВ:
27.11.2023 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява іноземної компанії MSCo GLOBAL LTD з вимогами до російської федерації про стягнення майнової шкоди у розмірі 124 620 301 грн 00 коп.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 05.03.2024 позов задоволено повністю, з російської федерації на користь MSCo GLOBAL LTD стягнуто матеріальну шкоду в розмірі 124 620 301 грн 00 коп., а також в дохід Державного бюджету України судовий збір у сумі 939 400 грн 00 коп.
28.03.2024 та 29.03.2024, на виконання рішення Господарського суду міста Києва від 05.03.2024, видано накази.
Додатковим рішення Господарського суду міста Києва від 01.04.2024 з російської федерації на користь MSCo GLOBAL LTD стягнуто витрати на правничу допомогу у розмірі 253 456 грн 00 коп.
23.04.2024, на виконання додаткового рішення Господарського суду міста Києва від 01.04.2024, видано наказ.
20.02.2026 до Господарського суду міста Києва від MSCo GLOBAL LTD надійшла заява про зміну способу виконання рішення та додаткового рішення, відповідно до якої заявник просить суд змінити спосіб виконання рішення та додаткового рішення Господарського суду міста Києва у справі № 910/18086/23 шляхом визначення суми стягнення, що підлягає виплаті на користь MSCo GLOBAL LTD, в доларовому еквіваленті за курсом НБУ, станом на 05.03.2024. В обґрунтування чого посилається на те, що на території України відсутнє майно боржника або інші активи на які можливо звернути стягнення у національній валюті, стягувач має намір ініціювати процедуру визнання та виконання даного рішення на території Сполучених Штатів Америки (США), а відсутність в рішенні суду доларового еквіваленту суми стягнення істотно ускладнюють виконання цього рішення.
Згідно частини 1 статті 331 Господарського процесуального кодексу України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. 
Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у двадцятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи (частина 2 статті 331 Господарського процесуального кодексу України)
Водночас, приймаючи до уваги, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, внаслідок військової агресії Російської Федерації в Україні введено воєнний стан. 
Відповідно до частини 1 статті 12-1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.
Відповідно до статті 3 Конституції України життя і здоров`я людини визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, забезпечення яких є головним обов`язком держави.
Рішенням Ради суддів України від 24.02.2022 № 9 запроваджено невідкладні заходи для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах воєнного стану. Зокрема, пунктом 2 вказаного рішення зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів рекомендовано оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.
02.03.2022 Радою суддів України оприлюднено рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, згідно з пунктом 5 яких судам рекомендовано по можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя. Справи, які не є невідкладними, розглядати лише за наявності письмової згоди на це усіх учасників судового провадження.
У зв`язку із викладеним суд вважає за можливе розглянути подану заяву в порядку письмового провадженні без виклику учасників справи. 
Дослідивши матеріали справи та заяву MSCo GLOBAL LTD про зміну способу виконання рішення у справі № 910/18086/23, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується дана заява та об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду вказаної заяви суд зазначає наступне.
Статтею 99 Конституції України встановлено, що грошовою одиницею України є гривня. 
При цьому Основний Закон не встановлює заборони щодо можливості використання в Україні грошових одиниць іноземних держав. 
Гривня як національна валюта є єдиним законним платіжним засобом на території України (стаття 35 Закону України "Про Національний банк України").
Відповідно до статті 192 Цивільного кодексу України іноземна валюта може використовуватися в Україні у випадках і в порядку, встановлених законом. 
Тобто відповідно до чинного законодавства гривня має статус універсального платіжного засобу, який без обмежень приймається на всій території України, однак обіг іноземної валюти обумовлений вимогами спеціального законодавства України.
Відповідно до положень статті 524 Цивільного кодексу України зобов`язання має бути виражене у грошовій одиниці України - гривні. Сторони можуть визначити грошовий еквівалент зобов`язання в іноземній валюті. 
Загальні положення виконання грошового зобов`язання закріплені у статті 533 Цивільного кодексу України, зокрема: грошове зобов`язання має бути виконане у гривнях; якщо у зобов`язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом; використання іноземної валюти, а також платіжних документів в іноземній валюті при здійсненні розрахунків на території України за зобов`язаннями допускається у випадках, порядку та на умовах, встановлених законом.
У частині третій статті 533 Цивільного кодексу України закріплено, що використання іноземної валюти, а також платіжних документів в іноземній валюті при здійсненні розрахунків на території України за зобов`язаннями допускається у випадках, порядку та на умовах, встановлених законом. 
Правовий режим іноземної валюти на території України, хоча і пов`язується з певними обмеженнями в її використанні як платіжного засобу, проте не виключає здійснення платежів в іноземній валюті (пункт 47 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.07.2018 у справі №761/12665/14-ц).
Суд наголошує на тому, що Наказом Міністерства економіки України та Фонду державного майна України від 18 жовтня 2022 року № 3904/1223 затверджено Методику визначення шкоди та обсягу збитків, завданих підприємствам, установам та організаціям усіх форм власності внаслідок знищення та пошкодження їх майна у зв`язку із збройною агресією рф, а також упущеної вигоди від неможливості чи перешкод у провадженні господарської діяльності (далі - Методика).
У відповідності до пункту 1 Методики, вона застосовується під час оцінки (визначення розміру) реальних збитків, завданих підприємствам, установам та організаціям, іншим суб`єктам господарювання всіх форм власності внаслідок втрати, руйнування або пошкодження їх майна у зв`язку зі збройною агресією рф (далі - збройна агресія), оцінки (визначення розміру) упущеної вигоди від неможливості чи перешкод у провадженні господарської діяльності зазначеними суб`єктами господарювання, а також оцінки потреб у відновленні майна суб`єктів господарювання.
Механізми оцінки (визначення розміру) реальних збитків, упущеної вигоди та оцінки потреб у відновленні, що наведені в Методиці №3904/1223, розроблено на підставі національних та міжнародних стандартів оцінки, а також керівних принципів Світового банку щодо оцінки збитків та інших матеріалів, які розроблені організаціями, визнаними у світовому співтоваристві. 
Ця Методика є обов`язковою для використання під час оцінки збитків, завданих постраждалим внаслідок збройної агресії, проведення судової експертизи (експертного дослідження), пов`язаної з оцінкою збитків, завданих постраждалим внаслідок збройної агресії, та її положення переважають над іншими положеннями нормативно-правових актів, методик, рекомендацій тощо, які регулюють питання визначення розміру збитків, завданих підприємствам, установам, організаціям, іншим суб`єктам господарювання всіх форм власності. У разі якщо певні питання, пов`язані з оцінкою збитків, не врегульовано цією Методикою, застосовуються інші нормативно-правові акти з питань оцінки майна, що визначені такими згідно із Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», та оціночні процедури, що передбачені міжнародними та національними стандартами оцінки, міжнародною оціночною практикою. Необхідність та доцільність застосування інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна обґрунтовуються у звіті про оцінку збитків (висновку експерта).
У відповідності до пункту 9 Методики для цілей цієї Методики за умовну грошову одиницю приймають долар США. Отриманий результат в еквіваленті умовної грошової одиниці переводять у гривневий еквівалент за курсом Національного банку України на дату оцінки.
Відповідно до висновку експерта № 23-3100 транспортно-товарознавчої експертизи судна "AZBURG" (ІМО 9102899) від 30.10.2023 проведеного Одеським науково-дослідним інститутом судових експертиз, ринкова вартість судна "AZBURG" (ІМО 9102899), що знаходилося на території України (до отримання пошкоджень, яких воно зазнало внаслідок збройної агресії російської федерації), станом на 24.02.2022 складала 4 259 809, 50 доларів США, що згідно офіційного курсу НБУ, станом на 24.02.2022, становить 124 620 301 грн 00 коп. з ПДВ.
Також, як вже було вказано вище, на підставі пункту 9 Методики №3904/1223 при здійснені оцінки, за умовну грошову одиницю прийнято долар США, при цьому, у прохальній частині позовної заяви позивач просив суд стягнути з відповідача збитки у національній валюті
Суд зауважує, що кожна потерпіла особа має право на ефективний захист свого порушеного майнового інтересу. У свою чергу, у вимірі відносин з іноземним елементом, особливо в екстраординарних випадках присудження компенсації шкоди з держави-агресора, яка своїми діями свідомо поставила себе у стан фактичної відмови від державного імунітету, потерпіла особа має усі підстави очікувати, що її право буде дійсно ефективно захищене. Таке правомірне очікування може бути кваліфіковане як майно в розумінні приписів статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
З цих причин визначення у рішенні суду еквіваленту суми стягнення завданої шкоди з держави-агресора відповідає засадам розумності та справедливості (пункт 6 статті 3 Цивільного кодексу України), які послідовно визнаються в практиці Верховного Суду як фундаментальні принципи, норми прямої дії, що визначають зміст усіх інших норм цивільного законодавства та підходи до їх тлумачення і застосування (наприклад, постанова Об`єднаної палати КЦС ВС від 18 квітня 2022 у справі № 520/1185/16-ц, постанова КЦС ВС від 04.08.2022 у справі № 607/5148/20 тощо).
З огляду на вищевикладене та враховуючи наявність обставин, за яких виконання рішення у даній справі, - є неможливим, суд вважає, що наявні підстави для зміни способу виконання судових рішень шляхом визначення суми збитків та витрати на правничу допомогу з урахуванням доларового еквіваленту за курсом НБУ.
Керуючись ст.ст. 234, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:
1. Заяву MSCo GLOBAL LTD про зміну способу виконання судових рішень у справі № 910/18086/23 задовольнити.
2. Змінити спосіб виконання рішення Господарського суду міста Києва від 05.03.2024 у справі № 910/18086/23 про стягнення з російської федерації на користь MSCo GLOBAL LTD матеріальної шкоди, шляхом визначення суму стягнення, що підлягає виплаті на користь MSCo GLOBAL LTD (реєстраційний номер С 85777), у розмірі 124 620 301 (сто двадцять чотири мільйони шістсот двадцять тисяч триста одна) грн 00 коп., що станом на дату прийняття судом рішення, а саме 05.03.2024 в доларовому еквіваленті за курсом НБУ (посилання на офіційне джерело: https://index.minfin.com.ua/ua/exchange/archive/2024-03-05/), а саме: 38,3135 грн за 1 долар США, становить 3 252 647 (три мільйони двісті п`ятдесят дві тисячі шістсот сорок сім) доларів США 27 центів. 
3. Змінити спосіб виконання додаткового рішення Господарського суду міста Києва від 01.04.2024 у справі № 910/18086/23 про стягнення з російської федерації на користь MSCo GLOBAL LTD судових витрати пов`язаних з професійною правничою допомогою, шляхом визначення суми стягнення, що підлягає виплаті на користь MSCo GLOBAL LTD (реєстраційний номер С 85777) у розмірі 253 456 (двісті п`ятдесят три тисячі чотириста п`ятдесят шість) грн 00 коп., що станом на 05.03.2024 в доларовому еквіваленті за курсом НБУ (посилання на офіційне джерело: https://index.minfin.com.ua/ua/exchange/archive/2024-03-05/), а саме: 38,3135 грн за 1 долар США, становить 6 615 (шість тисяч шістсот п`ятнадцять) доларів США 32 центи. 

Ухвала суду, у відповідності до частини 2 статті 235 Господарського процесуального кодексу України, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Наталя Плотницька