ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
09 квітня 2026 року справа №200/2793/25 

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Сіваченка І.В., суддів: Блохіна А.А., Гаврищук Т.Г., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Громадської організації "Олімпік" на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 11 вересня 2025 року (повне судове рішення складено 11 вересня 2025 року) у справі № 200/2793/25 (суддя в І інстанції Абдукадирова К.Е.) за позовом Громадської організації "Олімпік" до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області, в якому просив визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення, винесене ГУ ДПС у Донецькій області №139/05-99-04-02 від 14 січня 2025 року на підставі акту перевірки № 6721/05-99-04-02/26593492 від 24 грудня 2024 року.
В обґрунтування позову вказує, що Головним державним інспектором відділу контролю за відшкодуванням ПДВ управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Донецькій області Сіваш Валерією Валеріївною на підставі п.200.10 ст.200 Розділу V Податкового кодексу України (далі – Кодекс), у порядку, встановленому ст. 76 глави 8 розділу II Кодексу проведено камеральну перевірку достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку/ небанківському надавачу платіжних послуг за листопад 2024 року (податкова декларація з ПДВ з додатками від 02.12.2024 №9364362322) у сумі 82956 грн, відображеної у податковій декларації з ПДВ, поданій за відповідний звітний (податковий) період.
За результатами перевірки було складено акт № 6721/05-99-04-02/26593492 від 24 грудня 2024 року (далі – Акт перевірки).
Частково погодившись з висновками, вказаними в Акті, щодо завищення від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту на 225,00 грн, Громадською організацією «Олімпік» подано до Державної податкової служби України скаргу про скасування податкового повідомлення-рішення № 139/05-99-04-02 в порядку ст. 65 Кодексу на залишок суми в розмірі 82 731 грн. 00 коп.
За результатами розгляду скарги Державною податковою службою України відмолено у задоволенні скарги та залишено її без задоволення шляхом видання рішення №7508/61/99-00-06-01-03-06 від 17.03.2025.
Вважає, що перевірка Позивача проведена не повністю, Акт перевірки не містить в собі достатньої й достовірної доказової інформації, доводи, викладені в Акті перевірки та які покладені в обґрунтування висновків про порушення громадською організацією «Олімпік» податкового законодавства, не відповідають дійсності, а податкове повідомлення-рішення є протиправним та такими, що підлягає скасуванню.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 11 вересня 2025 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення місцевого суду, прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає наступне.
По-перше: Розрахунки суми від`ємного значення звітного (податкового) періоду проводились у попередні податкові періоди з 2021 по 2023 роки та відображенні у поданих деклараціях та додатках до них за ці звітні періоди. Так, невід`ємне значення в сумі 62 058,00 виникло у 2021 році, а в сумі 20 838,00 у 2023 році. Послуги, на підставі яких виникли невід`ємні значення були сплачені у цих же періодах. У 2024 році громадська організація «Олімпік» включила невід`ємне значення за попередні періоди, як залишок до податкового кредиту. Попередніми перевірками податкових декларацій, де відображені ці невід`ємні значення - жодних порушень встановлено не було. 
По-друге: Всі податкові накладні за період 2021-2023 років, стосовно якого проводилась перевірка зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, і дає право на включення до податкового періоду. 
По-третє: Всі податкові накладні постачальників послуг сплачені у повному обсязі підтвердженням цьому є платіжні доручення. Враховуючи, що всі податкові накладні зареєстровані та підтвердженні, цей факт надає право громадській організації «Олімпік» на формування податкового кредиту. 
Апелянт стверджує про підтвердження факту господарських операцій.
Однак, інспектором при перевірці і Державною податковою службою України при розгляді скарги не враховано надані документи.
Суд першої інстанції не врахував практику Верховного суду, а саме постанову від 11.09.2018 у справі №810/3697/16 Верховний Суд, в якій зазначено, що допущення платником податків технічної помилки (описки) при заповненні декларації та додатків до неї не може бути підставою для висновку про завищення бюджетного відшкодування у разі якщо фактична сплата ПДВ підтверджується відповідними первинними документами.

У відзиві відповідач просить суд відмовити в задоволенні апеляційної скарги, залишити рішення суду першої інстанції без змін.
02 грудня 2024 року платником подано декларацію з податку на додану вартість за листопад 2024 року (реєстраційний № 9364362322 від 02.12.2024), в якій задекларовано суму ПДВ у розмірі 82 956 грн до бюджетного відшкодування на розрахунковий рахунок. 
Головним управлінням ДПС у Донецькій області (відділ контролю за відшкодуванням ПДВ) 24 грудня 2024 року на підставі пункту 200.10 ст. 200 розділу V Податкового кодексу України №2755-VI від 02.12.2010 зі змінами та доповненнями (далі - Кодекс) проведено камеральну перевірку з питань достовірності формування від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту та бюджетного відшкодування податку на додану вартість по декларації за листопад 2024 року (податкова декларація з ПДВ з додатками від 02.12.2024 № 9364362322), за результатами якої складено акт перевірки від 24.12.2024 № 6721/05-99-04 02/26593442 (далі – акт). 
Перевіркою встановлено порушення вимог податкового законодавства: 
п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 Кодексу, п. 4,5 розділу V Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за №159/28289), із змінами і доповненнями, в частині завищення від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 19 Декларації), що привело до завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21 декларації) у податковій звітності з податку на додану вартість за листопад 2021 року на суму 225 грн; 
п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 Кодексу в частині завищення суми, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку/небанківському надавачу платіжних послуг у розмірі 82 956 грн., за рахунок віднесення до бюджетного відшкодування за листопад 2024 року безпідставно та сформоване без наявної сплати постачальникам, що свідчить про неправомірне формування бюджетного відшкодування ПДВ. 
Скаржник жодного аргументу не навів стосовно факту заповнення ним показників декларації з ПДВ з додатками з порушенням вимог п. 4,5 розділу V «Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за №159/28289), із змінами і доповненнями.
Щодо доводів Позивача про «недослідження інспектором при перевірці наданих до перевірки первинних документів по взаємовідносинам з зазначеними в Акті контрагентами-постачальниками». ГУ ДПС звертає увагу Суду, що це не відповідає дійсності , вищевказані документи (та взагалі жодного документу) не надавалося до камеральної перевірки! 
Головним управлінням ДПС у Донецькій області проведено камеральну перевірку податкової декларації з ПДВ за листопад 2024 року, тобто виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях та додатках до неї, а також на даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

Апеляційний розгляд здійснено в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, вважає за необхідне вимоги, викладені в апеляційній скарзі, залишити без задоволення, з таких підстав.

Позивач – Громадська організація «Олімпік» з 16.07.2004 перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Донецькій області (Волноваська ДПІ), код ДПІ 533, на дату написання акту перевірки – ГУ ДПС у Донецькій області (Східна ДПІ, Ленінський район м. Донецьк), код ДПІ 567.
Згідно ІТС «Податковий блок» податкова адреса платника ГО «Олімпік»: Україна, 83005, Донецька область, м. Донецьк, Ленінський район, вул. Івана Ткаченка, вул. 184.
Податкова адреса платника є тимчасово окупована з 07 квітня 2014 року територія України, що входять до складу Донецької області.
02 грудня 2024 року платником подано декларацію з податку на додану вартість за листопад 2024 року (реєстраційний № 9364362322 від 02.12.2024), в якій задекларовано суму ПДВ у розмірі 82 956 грн до бюджетного відшкодування на розрахунковий рахунок.
Головним управлінням ДПС у Донецькій області (відділ контролю за відшкодуванням ПДВ) 24 грудня 2024 року на підставі пункту 200.10 ст. 200 розділу V Податкового кодексу України №2755-VI від 02.12.2010 зі змінами та доповненнями (далі - Кодекс) проведено камеральну перевірку з питань достовірності формування від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту та бюджетного відшкодування податку на додану вартість по декларації за листопад 2024 року (податкова декларація з ПДВ з додатками від 02.12.2024 № 9364362322), за результатами якої складено акт перевірки від 24.12.2024 № 6721/05-99-04-02/26593442 (далі – акт).
Перевіркою встановлено порушення вимог податкового законодавства:
п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 Кодексу, п. 4,5 розділу V Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за №159/28289), із змінами і доповненнями, в частині завищення від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 19 Декларації), що привело до завищення суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21 декларації) у податковій звітності з податку на додану вартість за листопад 2021 року на суму 225 грн.;
п. 200.1, п. 200.4 ст. 200 Кодексу в частині завищення суми, яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку/небанківському надавачу платіжних послуг у розмірі 82 956 грн, за рахунок віднесення до бюджетного відшкодування за листопад 2024 року безпідставно та сформоване без наявної сплати постачальникам, що свідчить про неправомірне формування бюджетного відшкодування ПДВ.
Акт перевірки складено та зареєстровано 24.12.2024 за № 6721/05-99-04- 02/26593442, який направлено платнику ГО «Олімпік» в Електронний кабінет 25.12.2024 разом з супровідним листом від 25.12.2024 № 14978/6/05-99-04-02.
14 січня 2025 року Головним управлінням ДПС у Донецькій області винесено податкове повідомлення-рішення за формою «В1» № 139/05-99-04-02 на суму зменшення бюджетного відшкодування ПДВ у розмірі 82 956 грн та застосовано штрафну санкцію у розмірі 8 295,6 грн (додаток 5).
Податкове повідомлення-рішення разом із супровідним листом від 14.01.2025 №336/6/05-99-04-02-09 та розрахунком фінансових (штрафних) санкцій направлено платнику 14.01.2025 у той же спосіб, як і направлення акту перевірки, тобто в Електронний кабінет з дублюванням на електронну адресу підприємства.
Платник податків ГО «Олімпік» 23.01.2025 подав скаргу на податкове повідомлення рішення за формою «В1» № 139/05-99-04-02 до ДПС України.
Своєю скаргою від 23.01.2025 платник частково погоджується із застосованим повідомленням–рішенням форми «В1» у розмірі 225,0 грн, та просив повністю задовольнити скаргу та скасувати ППР ГУ ДПС у Донецькій області від 14.01.2025.
Рішенням ДПС України про результати розгляду скарги від 17.03.2025 №7508/6/99-00-06-01-03-06 податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Донецькій області від 14.01.2025 залишено без змін, а скаргу – без задоволення.
Згідно декларації з ПДВ за листопад 2024 року від 02.12.2024 № 9364362322, поданої ГО «Олімпік», сума від`ємного значення, що підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку/небанківському надавачу платіжних послуг, відображена у рядку 20.2.1 декларації, складає 82 956 грн, яку сформовано з урахуванням залишку від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту, нарахованої за попередні звітні (податкові) періоди, у додатку 2 до декларації, а саме: листопад 2021 року в сумі 62 058 грн, травень 2023 року в сумі 20 838 грн, загальною сумою 82 896 грн, що не відповідає сумі ПДВ, заявленої у рядку 20.2.1 у декларації.
Також, в ході перевірки задекларованих ГО «Олімпік» показників додатку 2 «Розрахунок суми бюджетного відшкодування та суми від`ємного значення, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду» (Д2) до податкової декларації з ПДВ за листопад 2024 року встановлено, що при заповненні таблиці 1 «Розрахунок суми від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та суми бюджетного відшкодування» платником: - не відображено постачальників (індивідуальний податковий номер або умовний індивідуальний податковий номер), згідно яких сформоване від`ємне значення; - період складання податкової накладної, розрахунку коригування кількісних і вартісних показників, іншого документа.
В своїй позовній заяві ГО «Олімпік» повторює свої аргументи, які були викладені у скарзі до ДПС України. Знову ж платник наполягає на те, що розрахунки від`ємного значення звітного (податкового) періоду проводились у попередні податкові періоди з 2021 по 2023 роки та відображені у поданих деклараціях та додатках до них за ці звітні періоди. Також, вважає, що всі податкові накладні за період 2021-2023 роки, стосовно яких проводилась перевірка, зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних і це дає право на включення до податкового періоду. При цьому, всі податкові накладні постачальників послуг сплачені у повному обсязі, підтвердженням цього є платіжні доручення. Цей факт надає право на формування податкового кредиту.
При цьому ж знову позивач жодного аргументу не наводить стосовно факту заповнення ним показників декларації з ПДВ з додатками з порушенням вимог п. 4, 5 розділу V «Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за №159/28289), із змінами і доповненнями.
Відповідно п.3 акту перевірки платнику підтверджено наявність від`ємного значення за вищевказані періоди, але відмовлено у бюджетному відшкодуванні у зв`язку з порушенням викладеним вище. Платником не наведено аргументів та причин методологічної та арифметичної помилки при заповненні податкової декларації з ПДВ та додатків до неї за листопад 2024 року. Сама наявність від`ємного значення з ПДВ не дає можливість нарахування та отримання сум бюджетного відшкодування ПДВ при невірному заповненню податкової декларації та додатків до неї. Вказане порушення податкового законодавства чітко зазначено в акті камеральної перевірки.
У позовній заяві ГО «Олімпік» вказано, що інспектором «при перевірці не досліджено надані до перевірки первинні документи по взаємовідносинам з зазначеними в Акті контрагентами-постачальниками».

При ухваленні рішення апеляційний суд виходив з наступних мотивів та керувався такими положеннями законодавства.
Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Відповідно до приписів статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Види документальних перевірок, порядок планування, проведення та оформлення їх результатів, що проводяться контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, встановлюються Митним кодексом України.
Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО, даних Єдиного реєстру ліцензіатів та місць обігу пального та Єдиного реєстру ліцензіатів з виробництва та обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини та рідин, що використовуються в електронних сигаретах.
Предметом камеральної перевірки також можуть бути:
1) своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків);
2) своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних;
3) своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах;
4) повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України "Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні";
5) своєчасність подання заяви про взяття на облік фінансових агентів відповідно до вимог статті 39-3 цього Кодексу;
6) своєчасність подання фінансовими агентами звітів про підзвітні рахунки, виправлених звітів про підзвітні рахунки;
7) своєчасність надання фінансовими агентами відповіді на запити (повідомлення) контролюючого органу, що надсилаються у випадках, визначених статтею 39-3 цього Кодексу;
8) своєчасність подання повідомлення про структуру власності та кінцевих бенефіціарних власників відповідно до вимог пункту 44-1.2 статті 44-1 цього Кодексу;
9) своєчасність подання особою, яка здійснює управління або адміністрування трасту, повідомлення про укладення договору щодо управління або адміністрування трасту або про припинення такого договору, фінансової звітності, копій первинних документів та іншої інформації щодо трасту на запит контролюючого органу у випадках, передбачених статтею 44-2 цього Кодексу;
10) своєчасність надання інформації на запит контролюючого органу відповідно до пункту 44-1.3 статті 44-1, підпунктів 6-8 підпункту 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 цього Кодексу;
11) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.13 статті 141 цього Кодексу, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти;
12) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.14 статті 141 цього Кодексу, а також своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на доходи фізичних осіб, визначеного відповідно до підпункту 177.5.1-1 пункту 177.5 статті 177 цього Кодексу.
Разом з тим, документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Документальна планова перевірка проводиться відповідно до плану-графіка перевірок.
Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.
Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.
Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.
Згідно статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.
Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання, крім камеральної перевірки податкової декларації або уточнюючого розрахунку (у разі подання), у складі яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, строк проведення якої визначений статтею 200 цього Кодексу.
Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
Статтею 86 ПК України визначений порядок оформлення результатів перевірки податковим органом.
Результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.
Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, або особами, уповноваженими на це у встановленому порядку, у строки, визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.
Акт перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати.
Акт перевірки не може розглядатися як заява або повідомлення про вчинення кримінального правопорушення щодо ухилення від сплати податків.
Строк складення акта (довідки) про результати перевірки не зараховується до строку проведення перевірки, встановленого цим Кодексом (з урахуванням його продовження).
У разі незгоди платника податків з висновками акта (довідки) такий платник зобов`язаний підписати такий акт (довідку) перевірки із запереченнями, які він має право надати разом з підписаним примірником акта (довідки) або окремо у строки, передбачені цим Кодексом.
Матеріали перевірки - це:
акт (довідка) перевірки з інформативними додатками, які є його невід`ємною частиною;
заперечення, надані платником податків до акта (довідки) перевірки (у разі їх наявності на час розгляду);
пояснення та їх документальне підтвердження, які надані платником податків відповідно до підпункту 16.1.15 пункту 16.1 статті 16 та відповідно до абзацу другого підпункту 17.1.6 пункту 17.1 статті 17 розділу I цього Кодексу.
Порядок оформлення результатів перевірок, що проводяться контролюючими органами, визначеними підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, та надання заперечень до них визначається Митним кодексом України.
За результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
У разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).
Такі заперечення, додаткові документи і пояснення є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.
Акт перевірки, заперечення до акта перевірки та/або додаткові документи і пояснення, у разі їх подання платником податку у визначеному цим пунктом порядку (далі - матеріали перевірки), розглядаються комісією такого контролюючого органу з питань розгляду заперечень та пояснень до актів перевірок (далі - комісія з питань розгляду заперечень), яка є постійно діючим колегіальним органом контролюючого органу. Склад комісії та порядок її роботи затверджуються наказом керівника контролюючого органу.
Розгляд матеріалів перевірки здійснюється комісією з питань розгляду заперечень контролюючого органу протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень відповідно до цього пункту (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у запереченнях, додаткових документах та поясненнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
У разі отримання від платника податків у визначеному цим пунктом порядку заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів і пояснень контролюючий орган зобов`язаний повідомити платника податків про дату, час та місце/спосіб розгляду матеріалів перевірки, у тому числі в режимі відеоконференції. Таке повідомлення надсилається платнику податків протягом двох робочих днів з дня отримання від нього заперечень та/або додаткових документів і пояснень, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду. Інформація (повідомлення) про розгляд контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, матеріалів перевірки в режимі відеоконференції надсилається платнику податків в електронному вигляді в електронний кабінет.
Платник податків має право брати участь у розгляді матеріалів перевірки особисто або через свого представника, у тому числі в режимі відеоконференції, про що зазначає у поданих запереченнях. Безпосередньо під час розгляду матеріалів перевірки платник податків має право надавати письмові (крім випадків розгляду матеріалів перевірки у режимі відеоконференції) та/або усні пояснення з приводу предмета розгляду.
Відсутність платника податку або його представника, повідомленого в передбаченому цією статтею порядку про час і місце розгляду матеріалів перевірки, не є перешкодою для розгляду матеріалів перевірки.
Податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу на підставі висновку комісії контролюючого органу з питань розгляду заперечень протягом п`яти робочих днів, наступних за днем прийняття такого висновку комісією і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків, у порядку, визначеному підпунктом 86.7.1 цього пункту.
Податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
В акті перевірки зазначаються як факти заниження, так і факти завищення податкових зобов`язань платника.
Відповідно до «Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість» усі платники податку на додану вартість подають податкову декларацію, у якій відображаються розрахунки з бюджетом.
Отримувачі послуг, які постачаються нерезидентами, у тому числі їх постійними представництвами, не зареєстрованими як платники податку, на митній території України, які відповідно до пункту 180.2 статті 180 розділу V Кодексу є відповідальними за нарахування та сплату податку до бюджету і не зареєстровані як платники податку на додану вартість, подають розрахунок податкових зобов`язань, нарахованих отримувачем послуг, не зареєстрованим як платник податку на додану вартість, які постачаються нерезидентами, у тому числі їх постійними представництвами, не зареєстрованими як платники податків, на митній території України.
До податкової звітності з податку на додану вартість (далі - податкова звітність) належать:
податкова декларація з податку на додану вартість з додатками;
уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок з додатками;
розрахунок податкових зобов`язань, нарахованих отримувачем послуг, не зареєстрованим як платник податку на додану вартість, які постачаються нерезидентами, у тому числі їх постійними представництвами, не зареєстрованими платниками податків, на митній території України.
Декларація подається платником у визначений у пункті 2 розділу II цього Порядку строк за формою, встановленою на дату подання.
До декларації вносяться дані податкового обліку платника окремо за кожний звітний (податковий) період без наростаючого підсумку.
Декларація та додатки до неї, а також інша податкова звітність з податку на додану вартість, зазначена у пункті 6 розділу І цього Порядку, подаються до контролюючого органу за місцем обліку платника податку відповідно до встановленого законодавством порядку сплати податку.
Податкова звітність з податку на додану вартість подається в електронній формі контролюючому органу всіма платниками цього податку з дотриманням вимог Кодексу та законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги».
Платник податку зобов`язаний здійснити відправлення податкової звітності на адресу відповідного контролюючого органу не пізніше закінчення останньої години дня, в якому спливає граничний строк подання податкової декларації, визначений пунктом 2 розділу II цього Порядку.
Платник податку самостійно обчислює суму податкового зобов`язання, яку зазначає в податковій звітності. Дані, наведені в податковій звітності, мають відповідати даним бухгалтерського та податкового обліку платника.
Податкова звітність повинна бути підписана:
1) керівником платника податку або уповноваженою особою, а також особою, яка відповідає за ведення бухгалтерського обліку та подання податкової декларації до контролюючого органу. У разі ведення бухгалтерського обліку і подання податкової декларації безпосередньо керівником платника податку така податкова декларація підписується таким керівником;
2) фізичною особою - платником податку або його законним представником;
3) особою, відповідальною за ведення бухгалтерського обліку та подання податкової декларації згідно з договором про спільну діяльність або з договором про управління майном;
4) особою, відповідальною за ведення бухгалтерського обліку та подання податкової декларації інвестора (оператора), який веде окремий податковий облік, пов`язаний із виконанням угоди про розподіл продукції.
У складі декларації подаються передбачені цим Порядком додатки.
Розрахунок податкових зобов`язань, нарахованих отримувачем послуг, не зареєстрованим як платник податку на додану вартість, які постачаються нерезидентами, у тому числі їх постійними представництвами, не зареєстрованими платниками податків, на митній території України, подається отримувачем послуг, не зареєстрованим як платник податку на додану вартість, у разі наявності таких операцій.
Додатками до декларації є:
1) відомості про суми податку на додану вартість, зазначені у податкових накладних / розрахунках коригування до податкових накладних, не зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, про коригування податкових зобов`язань за операціями з вивезення за межі митної території України у митному режимі експорту окремих видів товарів та про податковий кредит з урахуванням його коригування (Д1) (додаток 1);
2) розрахунок суми бюджетного відшкодування та суми від`ємного значення, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (Д2) (додаток 2);
3) заяви про повернення суми бюджетного відшкодування та/або суми коштів на рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість та/або врахування реєстраційної суми платника податку, що реорганізується, в обрахунку реєстраційної суми правонаступника (Д4) (додаток 4);
4) розрахунок сум податку на додану вартість, не сплачених суб`єктом господарювання до бюджету у зв`язку з отриманням податкових пільг, та/або показників, відповідно до яких підприємства (організації) належать до підприємства (організації) осіб з інвалідністю, та окремих показників, визначених пунктом 68 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Кодексу (Д5) (додаток 5);
5) розрахунок (перерахунок) частки використання товарів/послуг, необоротних активів в оподатковуваних операціях (Д6) (додаток 6);
6) заява про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування (Д7) (додаток 7).
У разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 глави 9 розділу II Кодексу) платник податку самостійно виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним декларації, він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої декларації за формою, встановленою на дату подання уточнюючого розрахунку.
Внесення змін до податкової звітності за результатами самостійного виявлення помилок здійснюється у порядку, визначеному статтею 50 розділу II Кодексу.
Як вже зазначалось судом, в позовній заяві ГО «Олімпік» наполягає на тому, що розрахунки від`ємного значення звітного (податкового) періоду проводились у попередні податкові періоди з 2021 по 2023 роки та відображені у поданих деклараціях та додатках до них за ці звітні періоди. Також, вважає, що всі податкові накладні за період 2021-2023 років, стосовно яких проводилась перевірка, зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних і це дає право на включення до податкового періоду. При цьому, всі податкові накладні постачальників послуг сплачені у повному обсязі підтвердженням цього є платіжні доручення. Цей факт надає право на формування податкового кредиту.
При цьому ж знову скаржник жодного аргументу не наводить стосовно факту заповнення ним показників декларації з ПДВ з додатками з порушенням вимог п. 4, 5 розділу V «Про затвердження форм та Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.01.2016 №21 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 29.01.2016 за №159/28289), із змінами і доповненнями.
Відповідно до витягу з акту перевірки: 
«…Згідно декларації з ПДВ за листопад 2024 року від 02.12.2024 № 9364362322, поданої ГО «Олімпік», сума від`ємного значення, що підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку/небанківському надавачу платіжних послуг, відображена у рядку 20.2.1 декларації, складає 82 956 грн., яку сформовано з урахуванням залишку від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту, нарахованої за попередні звітні (податкові) періоди, у додатку 2 до декларації, а саме: листопад 2021 року в сумі 62 058 грн., травень 2023 року в сумі 20 838 грн., загальною сумою 82 896 грн., що не відповідає сумі ПДВ, заявленої у рядку 20.2.1 у декларації. 
Також, в ході перевірки задекларованих ГО «Олімпік» показників додатку 2 «Розрахунок суми бюджетного відшкодування та суми від`ємного значення, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду» (Д2) до податкової декларації з ПДВ за листопад 2024 року встановлено, що при заповненні таблиці 1 «Розрахунок суми від`ємного значення звітного (податкового) періоду, яка зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та суми бюджетного відшкодування» платником:
- не відображено постачальників (індивідуальний податковий номер або умовний індивідуальний податковий номер), згідно яких сформоване від`ємне значення;
- період складання податкової накладної, розрахунку коригування кількісних і вартісних показників, іншого документа ….»
Відповідно п.3 акту перевірки платнику підтверджено наявність від`ємного значення за вищевказані періоди, але відмовлено у бюджетному відшкодуванні у зв`язку з порушенням викладеним вище. Платником не наведено аргументів та причин методологічної та арифметичної помилки при заповненні податкової декларації з ПДВ та додатків до неї за листопад 2024 року. Сама наявність від`ємного значення з ПДВ не дає можливість нарахування та отримання сум бюджетного відшкодування ПДВ при невірному заповненню податкової декларації та додатків до неї. Вказане порушення податкового законодавства чітко зазначено в акті камеральної перевірки.
Суд зазначає, що позивач наводить нормативні документи щодо здійснення діяльності, ведення бухгалтерського обліку та поняття «господарських операцій», «первинного документу», на підставі яких формуються зведені облікові показники діяльності. При цьому, суть позовних вимог ведеться тільки до одного факту – не враховано, не досліджено надані до перевірки первинні документи, при цьому наводить нормативну базу щодо порядку проведення документальної перевірки та перевірки первинних документів при документальній перевірці, при цьому не пояснює факт невірного заповнення декларації та додатків до неї, яка містить і арифметичні і логічні помилки щодо декларування суми бюджетного відшкодування ПДВ.
Однак, відповідачем проводилась камеральна, а не документальна перевірка.
Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 24.09.2020 у справі № 822/1221/16 (провадження № К/9901/37528/18), а також у постанові Верховного Суду від 16.10.2025 у справі №805/2832/17а, «…камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником, зокрема сум ПДВ, які платник податку заявив до бюджетного відшкодування. Перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється. 
Тобто, фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами. 
Предметом дослідження камеральної перевірки можуть бути лише дані податкових декларацій (розрахунків) платника податків (та інші дані, визначені п/ п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України), зокрема, - правильність відображення у відповідних рядках та стовпцях податкової декларації показників як результатів проведених розрахунків (арифметичних дій) та/або методологія проведення цих розрахунків. 
У разі ж, якщо дослідженню підлягають документи по проведеним операціям, то така перевірка не може відноситись до категорії камеральної перевірки. За наявності підстав та для цілей з`ясування обставин формування відповідних показників податкової звітності на підставі іншої податкової інформації, ніж передбачені пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України, у встановлених ПК України визначених у п. 78.1. ст. 78 ПК України випадках, проводиться документальна перевірка з відповідним інформуванням платника податків про її проведення, що, у свою чергу, надає право останньому надавати пояснення та їх документальне підтвердження. 
Тобто, в ході камеральної перевірки відповідач не досліджував первинні документи по господарським операціям, а відповідно до вимог законодавства досліджено податкову звітність та данні Єдиного реєстру податкових накладних, в ході проведення якої і встановлено саме порушення повноти заповнення та відображення платником податків показників у Додатку 3 до декларації, яке і вплинуло на зменшення сум бюджетного відшкодування». 
Отже, судом першої інстанції при винесені судового рішення 11 вересня 2025 року всебічно та повно з`ясовано усі обставини справи та правомірно прийнято рішення про відмову в задоволенні позову Громадської організації «Олімпік» з огляду на застосоване законне та правомірне податкове повідомлення-рішення за формою «В1» № 139/05-99-04-02 від 14.01.2025 на суму зменшення бюджетного відшкодування ПДВ у розмірі 82 956 грн та застосування штрафної санкції у розмірі 8 295,6 грн, відповідно до акту камеральної перевірки від 24.12.2024 № 6721/05-99-04-02/26593442.
Враховуючи вищевикладене, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків місцевого суду.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статями 291, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Громадської організації "Олімпік" – залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 11 вересня 2025 року у справі № 200/2793/25 – залишити без змін.
Повне судове рішення – 09 квітня 2026 року.

Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому статтею 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Колегія суддів І. В. Сіваченко

А. А. Блохін

Т. Г. Гаврищук