Яготинський районний суд Київської області

Справа № 382/2825/25
Провадження № 2/382/450/26

РІШЕННЯ
Іменем України
(заочне)

02 квітня 2026 року Яготинський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Кисіль О.А.
за участю секретаря Голованова В. І. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Яготин Київської області справу в порядку спрощеного позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:
Позивачка звернулася до Яготинського районного суду Київської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якій вказала, що з відповідачем по справі шлюб зареєстрували 30 вересня 2011 року у відділі реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у Києві, актовий запис № 1534. Від подружнього життя мають спільних дітей – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Спору щодо місця проживання дітей немає. Сімейне життя в них не склалося в зв`язку із відсутністю взаєморозуміння та різних поглядів на сімейне життя. Кожна із сторін стала мати діаметрально протилежні погляди на шлюб та сім`ю. Мотивуючи тим, що між сторонами припинені шлюбно - сімейні відносини та ведення спільного господарства, а примирення, налагодження стосунків та сумісне проживання є неможливим. Крім того, перебування у шлюбі суперечать інтересам позивача розвиватися фізично, розумово, морально, духовно та у соціальному відношення здоровим і нормальним шляхом в умовах свободи та гідності., шлюб носить лише формальний характер.
В судове засідання позивачка не з`явилася, в заяві до суду просила розглядати справу у її відсутності, позовні вимоги підтримала, просила їх задоволити, проти заочного рішення не заперечувала.
Відповідач повторно у судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлений належно відповідно до вимог ч.8 ст.128 ЦПК України, задля забезпечення принципу диспозитивності, змагальності, відкритості інформації, щодо справи та належного повідомлення відповідачів про дату, час, місце та порядок розгляду даної справи Яготинським районним судом Київської області було розміщено на сайті суду оголошення про виклик особи зареєстроване місце проживання (перебування) місцезнаходження чи місце роботи невідоме. Відзиву щодо позову та клопотань до суду не направив, тому суд вважає, за можливе розглянути даний спір у відсутність відповідача на підставі наявних у справі доказів.
Перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, враховуючи, що в справі є достатньо доказів для її заочного розгляду, суд вважає, що позов підлягає до задоволення.
Так, в судовому засіданні з копії свідоцтва про шлюб (а.с. 7), копій свідоцтво про народження (а.с. 8-9), копії паспорта (а.с. 10-11), встановлено, що 30 вересня 2011 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстровано шлюб у відділі реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у Києві, актовий запис № 1534, прізвище нареченої після державної реєстрації шлюбу « ОСОБА_5 ». Від подружнього життя мають спільних дітей – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Сімейне життя в них не склалося в зв`язку з тим, що вони перестали розуміти один одного, проживають окремо, ведуть різні бюджети та фактично припинили шлюбні стосунки. 
В силу ст. 105 ч. 3 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Відповідно до положень ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім`ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред`явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Статтею 56 Сімейного кодексу України визначено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Відповідно до п. 10 Постанови пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
Враховуючи ті обставини, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки, суд вважає, що сім`я розпалася остаточно, шлюб носить формальний характер і його необхідно розірвати.
Керуючись ст. ст. 280-283, 258-259, 263, 265, 268, 354, 141 ЦПК України, ч. 2 ст. 104, ч. 3 ст. 105, ч. 1 ст. 110, ст. 112 СК України, суд

ВИРІШИВ:
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 (прізвище до шлюбу ОСОБА_5 ), ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце реєстрації АДРЕСА_1 , та ОСОБА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , місце реєстрації АДРЕСА_2 , зареєстрований 30 вересня 2011 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції у Києві, актовий запис № 1534, розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище позивачки залишити « ОСОБА_5 ».
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, котра може бути подана протягом 30 днів з дня отримання його копії. Учасник справи якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення повного рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, після проголошення повного рішення 02 квітня 2026 року, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кисіль О. А.