Справа № 646/9740/25 
№ провадження 2/646/613/2026 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 квітня 2026 року       м.Харків
Основ`янський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого - судді Білінської О.В.,
за участі секретаря судового засідання Величка О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
встановив:
Представник позивача – адвокат Демченко Н.В. звернулась до суду з даним позовом, в якому просить визначити додатковий строк для подачі Позивачкою ОСОБА_1 до нотаріальних органів заяви про прийняття спадщини за законом після смерті рідного брата Позивачки – ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном в один місяць з часу набрання рішенням суду законної сили.
В обґрунтування позову зазначає, що “ ІНФОРМАЦІЯ_2 помер рідний брат позивача – ОСОБА_2 . Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина, до складу якої входить: житловий будинок з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_2 . Позивачка, ОСОБА_1 , є єдиним спадкоємцем померлого, інших спадкоємців за заповітом чи за законом немає. Після звернення Позивачки до нотаріуса, їй було повідомлено про пропуск терміну для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. У встановлений законом шестимісячний строк Позивачка, ОСОБА_1 не звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини у зв`язку із хворобою. Позивачці проведено операцію з видалення жовчного міхура (Холецистектомія) з наступним курсом реабілітації, під час перебування за кордоном, а саме в місті Таліні, Естонія. Крім того, 24 лютого 2022 року, у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан. У подальшому указами Президента України продовжено воєнний стан. У зв`язку з військовою агресією РФ Куп`янська міська територіальна громада, до складу якої також входить сел. Куп`янськ-Вузловий, перебувало під окупацією, з 27 лютого 2022 року по 09 вересня 2022 року. Після деокупації, місто внесене до Переліку територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих РФ.
Позивач, представник позивача у судове засідання не з`явились, представник позивача – адвокат Демченко Н.В. подала заяву про розгляд справи без її участі та без участі позивача, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.
Представник відповідача, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, не з`явився у судове засідання та подав заяву про розгляд справи без його участі, за наявними в матеріалах справи документами, згідно з вимогами чинного законодавства та без покладення на відповідача судових витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутністю учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
З`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, суд встановив наступні факти та відповідні ним правовідносини.
Згідно ст. 12 ч. 3 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особо, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Статтею 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами і іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Таким чином, обов`язок доказування покладається на сторони, що є одним із принципів змагальності сторін. Суд не може збирати докази за власною ініціативою.
Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_3 НОМЕР_1 , батьками останньої є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .
ОСОБА_6 та ОСОБА_3 (після шлюбу – ОСОБА_7 ) зареєстрували шлюб 18.02.1978 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_2 .
Батьками ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , є ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 .
Згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у селищі Штеровка Луганської області помер ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Отже, факт родинних відносин між померлою ОСОБА_2 та позивачем ОСОБА_1 підтверджується матеріалами справи.
Маючи намір прийняти спадщину позивач звернувся до приватного нотаріуса ХМНО Харківської області Черняєвої А.О. з заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_2 
20.08.2025 постановою приватного нотаріуса ХМНО Харківської області Черняєвої А.О. відмовлено у вчинені нотаріальної дії, а саме відмовлено ОСОБА_1 у видач свідоцтва про право на спадщину за законом, що залишилися після смерті ОСОБА_2 , у зв`язку із пропущенням строку подання заяви на прийняття спадщини; спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась, заповітів від його імені не значиться.
Приписами ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України встановлено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Ч. 1 ст. 1268 ЦК України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Як встановлено судом, спадкодавець ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Отже, строк для прийняття спадщини сплинув 26.04.2025.
Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Відповідно до ст.1272 ЦК України, визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України, позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається:1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
Згідно з ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК, відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Статтею 1297 ЦК встановлено обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно. Проте, нормами цієї статті, так само як й іншими нормами цивільного права, не визначено правових наслідків недотримання такого обов`язку у виді втрати права на спадщину.
Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22, від 10 липня 2024 року у справі № 522/13476/23.
Вирішуючи питання поважності причин пропуску шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються індивідуально в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи (див. постанову Верховного Суду від 07 грудня 2023 року у справі № 548/2415/21).
Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини (постанова Верховного Суду від 31 липня 2024 року у справі № 706/275/22 (провадження № 61-12010св23)).
Не є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини: незнання про смерть спадкодавця; юридична необізнаність спадкоємця про порядок прийняття спадщини, похилий вік; непрацездатність; встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, установлення факту проживання однією сім`єю); невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину; відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини; несприятливі погодні умови; перебування в депресії у зв`язку зі смертю спадкодавця, оскільки глибокі душевні страждання через смерть близької чи знайомої людини відчуває переважна більшість людей.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2024 року у справі№ 686/5757/23 зазначила, що суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою.
Як зазначає позивач, строк для прийняття спадщини нею пропущено через хворобу, а саме -позивачу проведено операцію з видалення жовчного міхура (Холецистектомія) з наступним курсом реабілітації, під час перебування за кордоном, а саме - в місті Таліні, Естонія.
Згідно витягу з медичної карти № S1682 2025, пацієнт ОСОБА_1 23.01.2025 року буда госпіталізована як невідкладний хворий з діагнозом холециститу до відділення хірургії; виконано лапароскопічну холецистектомію; 25.01.2025 року пацієнт без ускладнень та скарги випасаний додому.
Так, надані позивачем докази щодо неможливості подання заяви про прийняття спадщини у зв`язку хворобою є недостатніми доказами, не підтверджують поважність пропуску строку, відведеного на прийняття спадщини, та не свідчать про наявність об`єктивних та непереборних перешкод для прийняття ним спадщини, оскільки позивач перебувала у лікарні лише з 23.01.2025 року по 25.01.2026 року, тоді як постанова нотаріуса за результатами розгляду заяви позивача про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом було винесена 20.08.2025 року.
Отже, у період від момент відкриття спадщини і до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття, у ОСОБА_1 існували об`єктивні перешкоди для прийняття спадщини лише протягом трьох днів, у зв`язку із проходженням лікування.
Будь-яких інших доказів в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, які були б пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для нього на вчинення дій щодо прийняття спадщини, позивачем суду не надано.
У постанові Верховного Суду від 13.04.2023 у справі №607/13549/21, провадження №61-562св23, зазначено, що перебування спадкоємців за межами країни не є поважними причинами пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, які унеможливили чи в інший спосіб перешкодили вчасно здійснити таку дію.
Згідно з підпунктами 3.11.3, 3.11.6 пункту 3.11 глави 3 Положення про порядок вчинення нотаріальних дій в дипломатичних представництвах та консульських установах України, затвердженого спільним наказом Міністерства юстиції України, Міністерства закордонних справ України від 27 грудня 2004 року № 142/5/310, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2004 року за № 1649/10248, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати консулу заяву про прийняття спадщини. Письмова заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто консулу. Справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається консулом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю пропонується надіслати заяву, оформлену належним способом, або прибути особисто до консула.
Отже, позивач не був позбавлена можливості звернутися із відповідною заявою про прийняття спадщини до консульської установи України в іноземній країні, яка виконує консульські функції, або подати належним чином засвідчену заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини через засоби поштового зв`язку,
Вказане узгоджується із висновком, викладеним у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2021 року в справі № 332/3796/19 (провадження № 61-10896св21), від 08 червня 2022 року в справі № 571/731/21 та від 27 червня 2022 року в справі № 202/1188/19 (провадження № 61-11828св21).
Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст. 81 ЦПК України докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено поважність причини пропуску звернення з заявою про прийняття спадщини, у зв`язку з чим у задоволені позову слід відмовити.
Згідно ч.1, п. 2 ч. 2 ст. 141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі відмови в позові - на позивача.
Керуючись ст. ст. 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 12, 13, 76-81, 90, 92, 95, 141, 223, 229, 247, 259, 263-265, 268.208-282ЦПК України, суд
ухвалив:
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення, а у разі його ухвалення за відсутності учасників справи- в той же строк з дня складення повного судового рішення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а якщо апеляційну скаргу подано- після закінчення апеляційного провадження.
Учасники справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_3 .
Відповідач: Куп`янська міська військова адміністрація Куп`янського району Харківської області: Харківська область, м. Куп`янськ, проспект Конституції, буд. 3.

Суддя   О.В. Білінська