441/24/26 2/441/381/2026	

Р І Ш Е Н Н Я
І м е н е м У к р а ї н и

16.03.2026 Городоцький районний суд Львівської області в складі: 
головуючого - Ференц О.І.,
за участю секретаря судових засідань - Пеленської Х.О.,
розглянувши у відкритому засіданні в залі суду в м. Городок за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - ОСОБА_4 , про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - 
В С Т А Н О В И В:

07.01.2026 року позивач звернулася до суду із зазначеним позовом, покликаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Бар Львівського району Львівської області померла її мати – ОСОБА_5 , після її смерті відкрилася спадщина на майно, яке складається з земельних ділянок для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, які належали ОСОБА_5 на підставі Державного акту на право приватної власності на землю серії ЯА № 337781 від 06.06.2006 року. За життя її мати склала заповіт, посвідчений 03.12.2019 секретарем Добрянської сільської ради Городоцького району Львівської області і зареєстрований в реєстрі за № 28, яким вищевказане майно заповіла їй. Вона в грудні 2025 року звернулася до приватного нотаріуса Львівського районного нотаріального округу Богаченко Н.С. з приводу оформлення своїх спадкових прав, однак нотаріус листом відмовила у вчиненні нотаріальної дії через те, що вона пропустила строк для прийняття спадщини. Вказує, що пропустила строк про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не знала про наявність заповіту в її користь, крім цього не могла звернутися із відповідною заявою у зв`язку з запровадженням посилених протиепідемічних заходів через значне поширення гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-Co V-2, на початку 2020 року. 
З огляду на наведені обставини просила суд постановити рішення, яким визначити їй додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті її матері – ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
Представниця позивача та позивач в судове засідання не з`явилися, від представниці надійшла письмова заява про розгляд справи у їх відсутності. Позовні вимоги підтримують в повному обсязі.
Відповідачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилися, подали письмові заяви про визнання позову. 
Третя особа – ОСОБА_4 , в судове засідання не з`явилася, подала письмову заяву, в якій позов визнає і просить його задоволити, розгляд справи просить проводити у її відсутності.
У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, розгляд справи здійснюється у їх відсутності, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Проаналізувавши підстави позовної заяви, оглянувши та оцінивши матеріали справи, дослідивши зібрані у справі докази, беручи до уваги визнання позову відповідачами, суд вважає, що позов слід задоволити з наступних підстав. 
Судом встановлено, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є дочкою ОСОБА_5 (а.с.14-15).
ОСОБА_5 згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ЯА № 337781 від 06.06.2006 року належала земельна ділянка площею 1.2999 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Добрянської сільської ради Городоцького району Львівської області (а.с.22).
03.12.2019 року ОСОБА_5 склала заповіт, посвідчений секретарем Добрянської сільської ради Городоцького району Львівської області Мілян О.Я. та зареєстрований в реєстрі за № 28, яким належний їй земельний пай розміром 1.2999 га, що належить їй на підставі Державного акту, серія та номер ЯА337781, виданий 06.06.2006 Городоцьким районним відділом земельних ресурсів, заповіла своїй дочці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.19).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_5 померла у с. Бар Городоцького району Львівської області (а.с.17). Спадкова справа після її смерті не заводилася (а.с.21). Згідно довідки виконкому Добрянської сільської ради Городоцького району Львівської області № 332 від 02.07.2020 ОСОБА_5 до дня смерті постійно проживала та була зареєстрована на АДРЕСА_1 , разом з нею були зареєстровані дочка – ОСОБА_3 , син – ОСОБА_7 , внука та правнуки (а.с.23).
ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в с. Зашків Львівського району Львівської області (а.с.18). Згідно матеріалів спадкової справи № 63/2022 спадщину після смерті ОСОБА_7 прийняла його дружина - ОСОБА_2 
ОСОБА_1 в грудні 2025 року звернулася до нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, проте їй було роз`яснено, що нею пропущено встановлений ст.1270 ЦК України термін для прийняття спадщини і рекомендовано звернутися до суду (а.с.20). 
Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ч.1 ст.1269 цього Кодексу спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.
Тобто суд, розглядаючи такі позови, встановлює сам наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини та оцінює їх з точки зору поважності. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Така правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 26 червня 2019 року, справа № 565/1145/17.
Як вбачається із матеріалів справи, спадщина після смерті ОСОБА_5 відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 . Таким чином строк для прийняття спадщини, встановлений ст.1270 ЦК України, після смерті ОСОБА_5 закінчився 17.07.2020. ОСОБА_1 не знала про наявність заповіту, укладеного ОСОБА_5 в її користь. 
Пунктом першим постанови КМУ від 09 грудня 2020 № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (у редакції, чинній на 12.02.2021) з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19) з 19 грудня 2020 до 28 лютого 2021 на території України установлено карантин шляхом продовження дії карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 № 211, від 20 травня 2020 № 392 та від 22.07.2020 № 641. Внаслідок карантинних обмежень зупинився рух громадського транспорту, обмежувалось пересування громадян та вводилось ряд інших обмежень.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) унеможливило своєчасне подання позивачем заяви про прийняття спадщини після смерті матері.
Крім того, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду, що узгоджується із ст. 263 ЦПК України.
Верховний Суд у постанові від 12 травня 2021 у справі № 766/12921/20-ц дійшов висновку, що запроваджений на всій території України карантин з метою запобігання поширенню на території України вірусу COVID-19 може обмежити дії спадкоємця на вчасне подання заяви про прийняття спадщини.
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Із врахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено строк для прийняття спадщини з поважної причини, а тому позов слід задовольнити, визначивши ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини терміном три місяців з дня набрання рішенням законної сили.
Керуючись ст. 200, 206, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:
Позов задоволити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк в 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Бар Городоцького району Львівської області. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Львівського апеляційного суду.

Головуючий О.І. Ференц