Справа № 539/5611/25
Провадження № 2/539/230/2026
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 лютого 2026 року       місто Лубни
Лубенський міськрайонний суд Полтавської області у складі:
головуючого судді Пилипчука М. М.,
за участі секретаря судового засідання Левенко В. В.,
розглянувши в приміщенні суду у місті Лубнах Полтавської області у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог та узагальнені доводи відповідача
У листопаді 2025 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» (далі – ТОВ «Юніт Капітал») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Позовна заява мотивована тим, що 22 вересня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Макс Кредит» (далі – ТОВ «Макс Кредит») і ОСОБА_1 уклали кредитний договір № 00-9978483 на суму 7 200 грн. Відповідач приєднався до умов кредитного договору шляхом введення одноразового ідентифікатора 55282, що відповідно до законодавства визнається належним та допустимим способом підтвердження волевиявлення сторони на укладення правочину. Після вчинення акцепту позичальником, кредитодавцем на кредитний договір накладено кваліфікований електронний підпис уповноваженої особи із кваліфікованою електронною позначкою часу. 
На виконання умов кредитного договору первісний кредитор 22 вересня 2024 року ініціював переказ коштів безготівковим зарахуванням через Товариство з обмеженою відповідальністю «Профітгід» (далі – ТОВ «Профітгід») на платіжну картку № 4441-11ХХ-ХХХХ-1039, що свідчить про те, що відповідач прийняв пропозицію кредитодавця. Кредитодавець виконав свої зобов`язання щодо надання грошових коштів у повному обсязі. Сторони спірних кредитних правовідносин узгодили розмір кредиту, грошову одиницю, в якій надано кредит, строк та умови кредитування, що свідчить про наявність волі відповідача для укладення такого договору шляхом його підписання за допомогою електронного підпису одноразовим ідентифікатором.
ТОВ «Макс Кредит» і ТОВ «Юніт Капітал» 16 квітня 2025 року уклали договір факторингу № 16042025-МК/ЮнітКапітал, відповідно до умов якого останньому відступлено право грошової вимоги, зокрема, до відповідача за кредитним договором від 22 вересня 2024 року № 00-9978483, що також підтверджується реєстром боржників за договором факторингу та актом приймання-передачі. Позивач не здійснював жодних нарахувань за кредитним договором. Станом на дату подання позовної заяви на рахунки позивача не надходило жодного платежу на погашення заборгованості відповідача за кредитним договорам.
Відповідно до доданого до позовної заяви розрахунку загальна сума заборгованості відповідача за вказаним кредитним договором становить 20 464,80 грн, з яких: заборгованість за тілом кредиту – 7 200 грн, заборгованість за відсотками – 10 264,80 грн, штрафні санкції (пеня, штраф) – 3 000 грн.
Позивач також вказував, що поніс витрати на сплату судового збору у розмірі 2 422,40 грн та витрати на професійну правничу допомогу – 7 000 грн.
На підставі викладеного ТОВ «Юніт капітал» просило стягнути з ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором від 22 вересня 2024 року № 00-9978483 у розмірі 17 464,80 грн, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, а саме: судовий збір – 2 422,40 грн, витрати на професійну правничу допомогу – 7 000 грн.
У поданій до суду заяві ОСОБА_1 просив розглянути справу за його відсутності. Вказував, що позовні вимоги визнає частково. Просив відмовити (зменшити) у задоволенні позову в частині вимог про стягнення відсотків та витрат на правничу допомогу у зв`язку з проходженням військової служби. 
Рух справи
01 листопада 2025 року ТОВ «Юніт Капітал» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03 листопада 2025 року вказану справу передано судді Пилипчуку М. М.
Згідно з відповіддю з Єдиного державного реєстру від 04 листопада 2025 року № 1967559 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП – НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою Лубенського міськрайонного суду Полтавської області від 10 листопада 2025 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 08 грудня 2025 року, надано відповідачу строк для подання відзиву на позов, позивачу – відповіді на відзив, відповідачу – заперечення на відповідь на відзив, витребувано в Акціонерного товариства «Універсал Банк» (далі – АТ «Універсал Банк») інформацію щодо заявлених у справі вимог, зокрема, чи емітувалась на ім`я відповідача відповідна платіжна картка, про факт зарахування коштів на картковий рахунок тощо.
17 листопада 2025 року до суду від АТ «Універсал Банк» надійшла витребувана ухвалою від 10 листопада 2025 року інформація.
ОСОБА_1 08 грудня 2025 року подав до суду заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату, надавши можливість ознайомитися з матеріалами справи. Вказане клопотання задоволено, розгляд справи відкладено на 12 січня 2026 року. ОСОБА_1 12 січня 2026 року подав до суду заяву про відкладення розгляду справи на іншу дату, надавши можливість ознайомитися з матеріалами справи, оскільки лише 12 січня 2026 року отримав копію позовної заяви. Вказане клопотання задоволено, розгляд справи відкладено на 03 лютого 2026 року, а у подальшому на 19 лютого 2026 року.
18 лютого 2026 року ОСОБА_1 подав до суду заяву, в якій просив розглянути справу за його відсутності. Вказував, що позовні вимоги визнає частково. Просив відмовити (зменшити) у задоволенні позову в частині вимог про стягнення відсотків та витрат на правничу допомогу у зв`язку з проходженням військової служби. Просив приєднати до матеріалів справи докази на підтвердження вказаних обставин.
У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи, відповідно до частини другої статті 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі – ЦПК України) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Відповідно до частини першої статті 244 ЦПК України ухвалення та проголошення судового рішення відкладено на 25 лютого 2026 року.
Фактичні обставини, встановлені судом
Суд встановив, що ОСОБА_1 22 вересня 2024 року підписав кваліфікованим електронним підписом (60087) паспорт споживчого кредиту.
ТОВ «Макс Кредит» і ОСОБА_1 22 вересня 2024 року уклали договір кредитної лінії № 00-9978483, який підписаний позичальником електронним підписом одноразовим ідентифікатором (55282).
Відповідно до пункту 1.2 договору від 22 вересня 2024 року № 00-9978483 сума ліміту кредитної лінії складає: 6 000 грн. Тип кредиту кредитна лінія (безвідклична). Цільове призначення кредиту (мета отримання кредиту): на споживчі потреби. 
Строк дії кредитної лінії (строк кредитування) 360 календарних днів. Позичальник зобов`язаний повернути суму кредиту кредитодавцю в останній день строку кредитування (дата остаточного повернення кредиту) 17 вересня 2025 року згідно умов пункту 3.5 цього договору (пункт 1.3 договору від 22 вересня 2024 року № 00-9978483).
Позичальник зобов`язаний оплатити проценти в періодичну дату оплати процентів, а саме: на 17 жовтня 2024 року, та на кожний 25 день після цієї дати за фактичне користування грошовими коштами протягом строку дії кредитної лінії (строку кредитування). Дата повернення кредиту, періодичні дата оплати процентів та дата сплати комісії зазначаються в графіку платежів, який міститься в додатку 1 до цього договору та є його невід`ємною частиною (пункт 1.4 договору від 22 вересня 2024 року № 00-9978483). 
Тип процентної ставки - фіксована (пункт 1.5 договору від 22 вересня 2024 року № 00-9978483). Стандартна процента ставка складає 0,94 % від суми кредиту за кожний день користування кредитом, застосовується у межах строку дії кредитної лінії, зазначеного в пункті 1.3 цього договору (за виключенням строку кредитування, коли позичальник має право на використання зниженої процентної ставки) (пункт 1.5.1 договору від 22 вересня 2024 року № 00-9978483).
Кредитодавець одноразово нараховує комісію за надання кредиту у розмірі 20 % від суми кредиту, що складає: 1 200 грн, яку позичальник зобов`язаний сплатити на умовах, визначених пунктом 3.5 цього договору (пункт 1.6 договору від 22 вересня 2024 року № 00-9978483). 
Денна процентна ставка за цим договором при застосуванні стандартної процентної ставки з урахуванням комісії (у разі її наявності) дорівнює 1 % (пункт 1.7.1 договору від 22 вересня 2024 року № 00-9978483).
Згідно з пунктом 2.8 договору від 22 вересня 2024 року № 00-9978483 кредитодавець зобов`язаний надати кредит у дату надання/видачі кредиту 22 вересня 2024 року. Сума кредиту перераховується кредитодавцем у сумі 6 000 грн на рахунок позичальника за реквізитами електронного платіжного засобу (платіжної картки) НОМЕР_2 .
За змістом пункту 4.3 договору від 22 вересня 2024 року № 00-9978483 позичальник зобов`язується: повернути кредитодавцю суму кредиту та сплатити проценти за користування кредитом у порядку та строки, визначені договором (пункт 4.3.1 договору від 22 вересня 2024 року № 00-9978483).
Відповідно до довідки ТОВ «Профітгід» 22 вересня 2024 року на банківську карту № НОМЕР_2 перераховано кошти у розмірі 6 000 грн.
На виконання ухвали суду від 10 листопада 2025 року АТ «Універсал Банк» подало до суду інформаційну довідку та довідку про рух коштів по картці ОСОБА_1 , відповідно до яких на картковий рахунок останнього ( НОМЕР_2 ) 22 вересня 2024 року було зараховано 6 000 грн.
16 квітня 2025 року ТОВ «Макс Кредит» і ТОВ «Юніт капітал» уклали договір факторингу № 16042025-МК/ЮнітКапітал, відповідно до умов якого останнє набуло право вимоги до боржників, зазначених у відповідних реєстрах прав вимоги. 
Відповідно до реєстру боржників за договором факторингу від 16 квітня 2025 року № 16042025-МК/ЮнітКапітал від ТОВ «Макс Кредит» до ТОВ «Юніт капітал» перейшло право вимоги до ОСОБА_1 за договором від 22 вересня 2024 року № 00-9978483 у розмірі 17 464,80 грн, з яких: заборгованість за тілом кредиту – 7 200 грн, заборгованість за відсотками – 10 264,80 грн, а також штрафні санкції згідно з договором – 3 000 грн.
Відповідно до доданого до позовної заяви розрахунку загальна сума заборгованості відповідача за вказаним кредитним договором становить 20 464,80 грн, з яких: заборгованість за тілом кредиту – 7 200 грн, заборгованість за відсотками – 10 264,80 грн, штрафні санкції (пеня, штраф) – 3 000 грн.
Позивач заявив вимоги у цій справі про стягнення з відповідача заборгованості у розмірі 17 464,80 грн, з яких: заборгованість за тілом кредиту – 7 200 грн, заборгованість за відсотками – 10 264,80 грн.
Відповідно до копії військового квитка серії НОМЕР_3 , довідок з військових частин від 11 лютого 2026 року, від 05 вересня 2025 року, 02 липня 2025 року, від 12 грудня 2024 року ОСОБА_1 з 18 листопада 2024 року перебуває на військовій службі у військовій частині НОМЕР_4 , з 21 січня 2025 року – у військовій частині НОМЕР_5 , з 10 липня 2025 року – у військовій частині НОМЕР_6 . ОСОБА_1 перебуває на військовій службі за призовом під час мобілізації на особливий період.
ОСОБА_1 07 травня 2025 року видано посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_7 .
Довідкою військової частини НОМЕР_5 від 03 липня 2025 року про безпосередню участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України підтверджено обставини щодо участі ОСОБА_1 в період з 30 січня 2025 року до 03 лютого 2025 року у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, зокрема в зоні бойових дій.
У довідці військової частини НОМЕР_5 про обставини травми (поранення, контузії, каліцтва) від 10 лютого 2025 року зазначено щодо травмування ОСОБА_1 під час виконання службових обов`язків та бойового завдання із захисту Батьківщини.
Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права
За змістом частини першої статті 16 Цивільного кодексу України (далі – ЦК України) кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (стаття 5 ЦПК України).
Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори (пункт 1 частини другої статті 11 ЦК України).
Цивільні обов`язки виконуються у межах, встановлених договором або актом цивільного законодавства. Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї (частини перша та друга статті 14 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Частиною першою статті 628 ЦК України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Статтею 634 ЦК України передбачена можливість укладення договору приєднання, тобто договору, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Відповідно до статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Загальні правила щодо форми договору визначено статтею 639 ЦК України, згідно з якою договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлено законом; якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для такого виду договорів не вимагалася; якщо сторони домовилися укласти договір за допомогою інформаційно-телекомунікаційних систем, він вважається укладеним у письмовій формі; якщо сторони домовились укласти у письмовій формі договір, щодо якого законом не встановлено письмової форми, такий договір є укладеним з моменту його підписання сторонами; якщо сторони домовилися про нотаріальне посвідчення договору, щодо якого законом не вимагається нотаріального посвідчення, такий договір є укладеним з моменту його нотаріального посвідчення.
Згідно із частиною першою статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Зібраними у справі доказами підтверджено, що відповідач та первісний кредитор уклали договір кредиту, за яким позивач заявив вимоги у цій справі. 
Встановлено, що паспорт споживчого кредиту та кредитний договір, які підписані відповідачем, містять інформацію щодо кредитування, зокрема, суму кредиту, строк кредитування, розмір процентної ставки тощо.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).
До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 514 ЦК України).
За договором факторингу (фінансування під відступлення права грошової вимоги) одна сторона (фактор) передає або зобов`язується передати грошові кошти в розпорядження другої сторони (клієнта) за плату (у будь-який передбачений договором спосіб), а клієнт відступає або зобов`язується відступити факторові своє право грошової вимоги до третьої особи (боржника). Клієнт може відступити факторові свою грошову вимогу до боржника з метою забезпечення виконання зобов`язання клієнта перед фактором (частина перша статті 1077 ЦК України).
Договір факторингу є підставою для сингулярного правонаступництва, в силу якого не відбувається припинення попереднього кредитного зобов`язання. У такому разі відбувається зміна суб`єктного складу на стороні кредитора у правовідношенні, тобто цивільні правовідносини існують безперервно, не припиняючись, відбувається лише заміна одного з їх учасників. Отже, у подібних випадках не відбувається припинення одних правовідносин і виникнення інших, при цьому правовідносини за змістом і природою продовжують існувати за основними своїми характеристиками.
Таким чином, у разі відступлення права вимоги новий кредитор замінює собою особу у всіх правах, що існували на момент здійснення відступлення і не припинилися внаслідок такої заміни кредитора у зобов`язанні (постанова Верховного Суду від 30 серпня 2022 року у справі № 466/3732/20).
Позивач довів, що він в установлений законом спосіб на підставі належним чином укладених договорів відступлення права вимоги набув право вимоги до відповідача.
Зібраними у справі доказами підтверджено, що відповідач уклав договір, фактично отримані кредитні грошові кошти у добровільному порядку в повному обсязі не повернув, тому ТОВ «Юніт Капітал» обґрунтовано звернулося до суду за захистом порушених прав шляхом стягнення заборгованості за вказаним договором.
Водночас суд не може погодитися з визначеним позивачем розміром заборгованості з огляду на таке.
Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору (частина друга статті 1056-1 ЦК України).
Згідно з частиною п`ятнадцятою статті 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) військовослужбовцям, які були призвані на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період або на військову службу за призовом осіб із числа резервістів в особливий період на весь час їх призову, а також їх дружинам (чоловікам), а також іншим військовослужбовцям, під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення, у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів, у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації проти України, їх дружинам (чоловікам) - штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються, крім кредитних договорів щодо придбання майна, яке віднесено чи буде віднесено до об`єктів житлового фонду (жилого будинку, квартири, майбутнього об`єкта нерухомості, об`єкта незавершеного житлового будівництва, майнових прав на них), та/або автомобіля.
Відповідно до частини п`ятнадцятої статті 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» (в редакції, чинній на час вирішення справи судом першої інстанції) військовослужбовцям, які були призвані на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період або на військову службу за призовом осіб із числа резервістів в особливий період на весь час їх призову, а також їх дружинам (чоловікам), а також іншим військовослужбовцям, під час дії особливого періоду, які брали або беруть участь у захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України і брали безпосередню участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення, перебуваючи безпосередньо в районах антитерористичної операції у період її проведення, у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації в Донецькій та Луганській областях, забезпеченні їх здійснення, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів, у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку із збройною агресією Російської Федерації проти України, їх дружинам (чоловікам) - штрафні санкції, пеня за невиконання зобов`язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються, крім кредитних договорів щодо придбання майна, яке віднесено чи буде віднесено до об`єктів житлового фонду (жилого будинку, квартири, майбутнього об`єкта нерухомості, об`єкта незавершеного житлового будівництва, майнових прав на них), та/або автомобіля, а також крім кредитних договорів щодо придбання та встановлення фотоелектричних модулів та/або вітрових електроустановок разом із гібридними інверторами та установками зберігання енергії, проценти за якими можуть бути погашені чи компенсовані за рахунок третіх осіб або держави.
Згідно з положеннями Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» особливим періодом є період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту, підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, який настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.
Верховний Суд у постанові від 15 липня 2020 року у справі № 199/3051/14 виклав висновок про перелік необхідних документів доведеності статусу особи, яка має право на пільги, визначені пунктом 15 частини третьої статті 14 Закону України «Про соціальний і правовий статус військовослужбовців та членів їх сімей».
У цій постанові Верховний Суд зазначив, що Національний банк України листом від 02 вересня 2014 року № 18-112/48620 надав роз`яснення, що для звільнення від нарахування штрафів, пені та відсотків за користування кредитом мобілізовані позичальники повинні надати перелік документів, встановлений листом Міністерства оборони України від 21 серпня 2014 року № 322/2/7142.
Такими документами є: військовий квиток, в якому у відповідних розділах здійснюються службові відмітки або довідка про призов військовозобов`язаного на військову службу, видана військовим комісаріатом або військовою частиною, а для резервістів витяг із наказу або довідка про зарахування до списків військової частини, які видаються військовою частиною.
Подібні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 22 листопада 2023 року у справі № 426/4264/19.
У справі, яка розглядається, судом встановлено, що ОСОБА_1 з 18 листопада 2024 року перебуває на військовій службі та на нього поширюються пільги, передбачені частиною п`ятнадцятою статті 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».
Таким чином, не підлягають задоволенню вимоги позивача про стягнення відсотків, починаючи з 18 листопада 2024 року.
Крім того, безпідставними є вимоги позивача про стягнення заборгованості за тілом кредиту саме у розмірі 7 200 грн, оскільки умовами кредитного договору визначено суму ліміту кредитної лінії – 6 000 грн (пункт 1.2 договору від 22 вересня 2024 року № 00-9978483), саме таку суму (6 000 грн) 22 вересня 2024 року і було перераховано на картковий рахунок відповідача, що підтверджується довідкою ТОВ «Профітгід», інформаційною довідкою АТ «Універсал Банк» та довідкою про рух коштів по картці ОСОБА_1 .
З матеріалів справи, зокрема наданих позивачем розрахунків вбачається, що заборгованість відповідача зі сплати відсотків за договором від 22 вересня 2024 року № 00-9978483 становить 3 420 грн (6 000 грн х 1 % х 57 днів (з 22 вересня 2024 року до 17 листопада 2024 року)).
Отже, заборгованість відповідача за договором від 22 вересня 2024 року № 00-9978483 складає 9 420 грн, з яких: заборгованість за тілом кредиту – 6 000 грн, заборгованість за відсотками – 3 420 грн.
Висновки за результатами розгляду позовних вимог
Внаслідок неналежного виконання відповідачем своїх зобов`язань за кредитним договором порушено майнові права позивача, тому наявні підстави для судового захисту прав кредитора, у зв`язку з чим позовні вимоги ТОВ «Юніт Капітал» підлягають задоволенню частково.
Враховуючи принцип безпосередності судового розгляду, рішення обґрунтоване доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими у судовому засіданні.
Щодо розподілу судових витрат
Судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних із розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу (частини перша, третя статті 133 ЦПК України).
Відповідно до частин першої та другої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову на відповідача; 2) у разі відмови в позові на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки позовні вимоги задоволено частково, то суд відповідно до статті 141 ЦПК України стягує з відповідача на користь позивача витрати зі сплати судового збору пропорційно розміру задоволених позовних вимог – 1 306,64 грн (2 422,40 грн (сплачена позивачем сума судового збору) ? 53,94 % (розмір задоволених позовних вимог)).
Відповідно до частин першої та другої статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Водночас зі змісту частини четвертої статті 137 ЦПК України слідує, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Відповідно до частини третьої статті 141 ЦПК України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялися.
Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, якщо вони були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим (рішення у справі «East/West Alliance Limited» проти України).
Склад витрат, пов`язаних з оплатою за надання професійної правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі, що свідчить про те, що такі витрати повинні бути обґрунтовані належними та допустимими доказами. Отже, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі.
Згідно з пунктом 6 частини першої статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.
Суд враховує, що факт надання позивачу професійної правничої допомоги підтверджується матеріалами справи, зокрема ордером, договором про надання правничої допомоги, протоколом погодження вартості послуг до договору про надання правничої допомоги, додатковою угодою до договору про надання правничої допомоги, актом прийому-передачі наданих послуг, свідоцтвом про право на заняття адвокатською діяльністю.
Відповідач у поданій до суду заяві заявив про зменшення витрат на правничу допомогу.
Велика Палата Верховного Суду вказувала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (постанова від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц).
Для суду не є обов`язковими зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом, зокрема у випадку укладення ними договору у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і оцінювати їх необхідність (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12 травня 2020 року у справі № 904/4507/18).
Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час, та неспіврозмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг (постанова Верховного Суду від 11 жовтня 2024 року у справі № 717/1699/22).
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» від 28 листопада 2002 року зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
Суд, вирішуючи питання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, понесених позивачем під час розгляду справи, надав оцінку наданих на підтвердження понесених таких витрат доказів у їх сукупності, характер виконаної роботи, принципи співмірності та розумності судових витрат, критерій реальності адвокатських витрат, а також критерій розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин цієї справи, її складності та значимості дій адвоката у справі, розміру задоволених позовних вимог (7 000 грн (заявлені до стягнення витрати на правничу допомогу) ? 53,94 % (розмір задоволених позовних вимог) = 3 775,80 грн), дійшов висновку про наявність підстав для зменшення їх розміру до 2 000 грн.
На підставі викладеного, керуючись статтями 10, 12, 13, 76, 81, 141, 258, 259, 263 - 265, 273, 274, 279, 354 ЦПК України, -
ВИРІШИВ:
Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» заборгованість за кредитним договором від 22 вересня 2024 року № 00-9978483 у розмірі 9 420 (дев`ять тисяч чотириста двадцять) гривень.
У задоволенні решти вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» судовий збір у розмірі 1 306 (одна тисяча триста шість) гривень 64 копійки.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2 000 (дві тисячі) гривень.
Рішення суду може бути оскаржене до Полтавського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач – Товариство з обмеженою відповідальністю «Юніт Капітал» (місцезнаходження: місто Київ, бульвар Лесі Українки, будинок № 34, офіс № 333; ЄДРПОУ – 43541163).
Відповідач – ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ; РНОКПП – НОМЕР_1 ).

Суддя         М. М. Пилипчук