Справа №: 398/7820/25 
провадження №: 3/398/105/26 
ПОСТАНОВА
Іменем України 
"06" лютого 2026 р. м. Олександрія
Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Голосеніна Тетяна Василівна, розглянувши матеріали, які надійшли від Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградської області, стосовно
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України,уродженця с.Станіслав, Білозерського району, Херсонської області, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 
про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП,
В С Т А Н О В И В:
27 листопада 2025року, об11:00 год. у АДРЕСА_1 ОСОБА_1 неналежним чином виконав свої батьківські обов`язки по вихованню своїх неповнолітніх дітей, а саме: перебував у стані алкогольного сп`яніння, в приміщенні наявний запах алкоголю та плісняви, в будинку брудно, брудні та занедбані меблі, діти мали неохайний та занедбаний вигляд, чим порушив ст.150 СК України, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст.184 КУпАП.
ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив.
Враховуючи викладене, з метою забезпечення розумного строку розгляду судом справи, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 на підставі наявних доказів, що не суперечитиме ст. 268 КУпАП.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Правом на участь у судовому засіданні ОСОБА_1 не скористався, до суду не з`явився, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надав, тому, зважаючи на це, він мав реальну можливість та нагоду поцікавитись про стан та перебіг справи щодо нього або стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел, таких як веб-сторінка суду.
Дослідивши протокол у справі про адміністративне правопорушення, матеріали справи, проаналізувавши їх у сукупності, суд приходить до наступного висновку.
Згідно положень ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із законом.
Відповідно до ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
У частині першій статті 3 Конвенції про права дитини визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.
Відповідно до частин першої та другої статті 27 Конвенції про права дитини держава визнає право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батьки або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.
В диспозиції ч.1 ст.184 КУпАП передбачено відповідальність за ухилення батьків або осіб, які їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов`язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.
Згідно ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 184 КУпАП, підтверджується: 
протоколом про адміністративне правопорушення від 03.12.2025 року серії ВАД №485791;
зверненням ССД Приютівської селищної ради до начальника Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області від 01.12.2025 року;
наказом начальника ССД Приютівської селищної ради №69 від 27.11.2025 року про постановку на облік дітей – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , які проживають в сім`ях, що потрапили у складні життєві обставини;
актом обстеження умов проживання №359 від 27.11.2025 року; 
офіційним попередженням ССД Приютівської від 27.11.2025 року;
повідомлення до ССД Приютівської селищної ради від Цукрозаводського ліцею від 27.11.2025 року.
За таких обставин, вважаю, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП.
Відповідно до ст.23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення.
При накладенні стягнення, судом враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, яка вперше притягується до адміністративної відповідальності за ст.184 КУпАП, не працює, має на утриманні неповнолітніх дітей, а також ступінь її вини та майновий стан.
Згідно статті 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.
Відповідно п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімум для працездатних осіб, що становить 665 грн. 60 коп.
Керуючись ст.ст. 283, 284 КУпАП, суд
П О С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 ,визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді попередження.
Стягнути з  ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , в дохід держави судовий збір в розмірі 665 гривень 60 копійок.
Реквізити для сплати судового збору Назва платежу: Сплата судового збору за рішенням суду про стягнення судового збору на користь держави; № рахунку: UA908999980313111256000026001; Назва одержувача коштів: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106; код за ЄДРПОУ: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); код класифікації доходів бюджету: 22030106.
Квитанцію після сплати судового збору надати до канцелярії суду.
Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення до Кропивницького апеляційного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області.
Постанова може бути пред`явлена до викон ання протягом 3-х місяців.

Суддя Тетяна Василівна Голосеніна