ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
  	Справа № 636/8423/25  Провадження№ 2/636/1067/26	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 квітня 2026 року Чугуївський міський суд Харківської області у складі головуючого судді Гніздилова Ю. М., при секретарі Селевко Т.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Вовчанської міської військової адміністрації Чугуївського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, 
встановив:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Вовчанської міської військової адміністрації Чугуївського району Харківської області, про надання додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнавши причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.
Відповідно до ч.7 ст.147 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час дії воєнного стану, Верховний суд України, розпорядженням від 20.04.2023 № 399/0/15-23 змінив територіальну підсудність судових справ, які підсудні Вовчанському районному суду Харківської області на Чугуївський міський суд Харківської області. Таким чином, вказана позовна заява про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування підсудна Чугуївському міському суду Харківської області.
Позивач у позовній заяві посилається на те, що після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , відкрилась спадщина на спадкове майно. 05.11.2021 року ОСОБА_2 склала заповіт № 1160, посвідчений приватним нотаріусом Чугуївського районного нотаріального округу Харківської області Корнєвою Іриною Юріївною, на користь позивача, на все майно, що буде належати ОСОБА_2 на день її смерті. ОСОБА_1 у позовній заяві зазначає, що він є єдиним спадкоємцем, який бажає та має право на прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але йому було відмовлено у зв`язку із пропуском строку на звернення із заявою про прийняття спадщини. Вказував, що у зв`язку із військовою агресією рф, і, як наслідок, введення військового стану на території України, а також його необізнаність щодо наявності та тривалості встановленого строку на прийняття спадщини, фактом необізнаності часу відкриття спадщини загалом, він пропустив строк для прийняття спадщини, тому він змушений звернутися до суду із даним позовом.
Ухвалою суду від 06.10.2025 провадження по справі відкрито та визначено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою суду від 23.02.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.
Позивач надав заяву про підтримання позовних вимог, в якій просив позов задовольнити та розглядати справу без його участі.
Представник Вовчанської міської адміністрації Чугуївського району Харківської області Гамбарашвілі Тамаз в судове засідання не з`явився, 20.01.2026 на електронну пошту суду надіслав заяву про розгляд справи без участі представника відповідача, та прийняття судом рішення згідно чинного законодавства.
Будь-яких заперечень, а також, клопотань про відкладення чи перенесення судового розгляду справи до суду не надходило.
Зважаючи на ці обставини, суд керується ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, та яка визначає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК, стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.п. 40, 41, 42 та ін.). У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.
Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).
Приймаючи до уваги наведені положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, предмет спору, його значення для сторін, суд ухвалює рішення без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи.
Судом встановлені такі факти і відповідні їм правовідносини.
Згідно довідки № 1039 від 08.08 2025, виданої Вовчанською міською військовою адміністрацією Чугуївського району Харківської області, померла ОСОБА_2 , яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 в місті Вовчанськ, Вовчанського району, Харківської області, була зареєстрована на дату смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 за адресою: АДРЕСА_1 з 02 серпня 2002 року. Згідно з відомостями Реєстру територвальної громади Вовчанської міської ОСОБА_3 на день смерті була зареєстрована одна. 
Відповідно до листа № 108/01-16 від 08 серпня 2025 року приватного нотаріуса Чугуївського районного нотаріального округу Харківської області Корєвої Ірини Юріївни, позивачу було відмовлено в оформленні спадщини після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини, оскільки заява про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_1 подана після строку встановленого ст. 1270 ЦК України.
Згідно копії Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 82143132 від 08.08.2025 сформованого та виданого приватним нотаріусом Чугуївського районного нотаріального округу Харківської області Корєвою Іриною Юріївною, за параметрами запиту ОСОБА_2 , за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня.
На підставіст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, що пропустив строк для прийняття спадщини із поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
В частинах 1-2 ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Суд вважає, що у позивача були об`єктивні перешкоди для подання такої заяви, оскільки кінець строку для подачі заяви припав на час ведення активних бойових дій, тому він не мав змоги вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, з поважних причин.
Отже ті обставини, на які посилався позивач суд вважає обґрунтованими, оскільки вони знайшли своє підтвердження при розгляді справи.
Згідно до п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній по 28.06.2022, було встановлено, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.
Враховуючи загальновідомі події, положення законодавства в частині вимог щодо строків для прийняття спадщини суд доходить висновку, що позивач пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин і вважає необхідним визначити позивачу додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини строком на три місяці.
Водночас відповідні зміни щодо строків прийняття спадщини не були внесені до ЦК України, а відтак норми постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 не змінюють та не зупиняють визначених ст. 1270 ЦК України строків для прийняття спадщини. Водночас норми постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 щодо зупинення перебігу строку для прийняття спадщини є такими, що вводять в оману спадкоємців, та у даному випадку, як стверджує позивач, зумовили пропуск ним строку для прийняття спадщини.
Задовольняючи позов, суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.
Керуючись ст.ст. 3, 4, 10, 258-259, 263-265, 268, 272-273, 352, 354 ЦПК України, суд
ухвалив:
Позов ОСОБА_1 до Вовчанської міської військової адміністрації Чугуївського району Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , РНОКПП НОМЕР_1 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Вовчанськ Чугуївського району Харківської області, строком у 3 (три) місяці, який рахувати з дня набрання рішенням законної сили.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до Харківського апеляційного суду через Чугуївський міський суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у ч. 2 ст. 358 ЦПК України.

Суддя Ю. М. Гніздилов