Справа № 743/1684/25 
Провадження № 2/743/221/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2026 року селище Ріпки

Ріпкинський районний суд Чернігівської області у складі:
головуючого – судді Макаревича Я.М.,
за участю секретаря судового засідання Довбенко О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження в залі суду в селищі Ріпки справу за позовом  ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Ріпкинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, 
ВСТАНОВИВ:
І. Стислий виклад позиції позивача
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до територіальної громади в особі Ріпкинської селищної ради Чернігівського району Чернігівської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. 
Позовні вимоги мотивовано тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла тітка позивача — ОСОБА_2 , після смерті якої залишився земельний пай серії НОМЕР_1 , право на спадкування якого за законом перейшло до її сестри ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , однак спадщина після її смерті не була оформлена. ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача — ОСОБА_4 , після смерті якої відкрилася спадщина, спадкоємцем якої є позивач.
Позивач у встановлений законом шестимісячний строк не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, оскільки не був обізнаний про наявність спадкового майна. Лише на початку червня 2025 року від СФГ «Крокус» йому стало відомо про існування земельного паю серії НОМЕР_1 , що обліковується за померлою ОСОБА_2 .
У зв`язку з відсутністю свідоцтва про смерть ОСОБА_2 позивач звернувся до суду, і рішенням Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 13.10.2025 встановлено факт родинних відносин між ним та померлою. Після цього, звернувшись до нотаріуса, позивач дізнався про пропуск строку для прийняття спадщини.
Вважаючи причини пропуску строку поважними, оскільки вони пов`язані з необізнаністю про наявність спадкового майна та необхідністю встановлення юридичних фактів у судовому порядку, позивач просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.
ІІ. Заяви (клопотання) учасників справи та інші процесуальні дії у справі
Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 22.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 04.03.2025. 
05.02.2026 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. У поданому відзиві відповідач зазначає, що зогляду на те, що після смерті близьких пройшло більше ніж 23 роки, позивач не те що не звертався до нотаріуса, а навіть не цікавився про наявність спадкового майна, тому є всі підстави вважати про відсутність поважних причин пропуску строку на звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. З моменту смерті до моменту подання позову минув занадто великий строк, що свідчить про відсутність волевиявлення на прийняття спадщини.
Враховуючи викладені обставини, а також необґрунтованість позовних вимог та їх невідповідність нормам чинного законодавства, відповідач просить суд відмовити позивачу у задоволенні позову в повному обсязі.
Ухвалою Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 04.03.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 22.04.2026.
Відповідач у судове засідання не з`явився. Повідомлений про день, час та місце розгляду справи належним чином. Подав заяву про розгляд справи без їх участі, проти позову заперечив.
ІІІ. Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин
Рішенням Ріпкинського районного суду Чернігівської області від 13.10.2025 у справі № 743/1062/25 задоволено заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення та встановлено факт, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є тіткою ОСОБА_1 .
Згідно з довідкою № 320 від 25.11.2025 Вишнівського старостинського округу № 4 Ріпкинської селищної ради ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на момент смерті була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 разом зі своєю сестрою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 .
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 23.10.2009. 
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 01.03.1999 ОСОБА_4 (мати позивача, після смерті якої позивач просить поновити строк для прийняття спадщини), померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
ІV. Норми права, які застосував суд та оцінка аргументів сторін 
Спадкові відносини виникають з моменту відкриття спадщини. 
Згідно з частиною 1 статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Статтею 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування з законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до статті 1216 Цивільного кодексу України спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Судом встановлено, що позивач просить визначити додатковий строк для прийняття спадщини після смерті його матері — ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . Водночас, як стверджує позивач, майно на яке фактично претендує позивач (земельний пай серії ЧН № 128440), належало ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а після її смерті право на спадкування перейшло до її сестри — ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Суд звертає увагу, що мати позивача — ОСОБА_4 — померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , тобто до моменту смерті ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , а відтак майно, що належало останній, не могло входити до складу спадщини після смерті матері позивача, оскільки на час відкриття спадщини у 1999 році таке майно їй не належало. Відповідно, відсутні правові підстави вважати, що позивач може успадковувати зазначене майно саме після смерті своєї матері.
Щодо доводів позивача про поважність причин пропуску строку, суд зазначає таке.
Відповідно до частини другої статті 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.
Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17. З указаним висновком погодився Верховний Суд у постанові від 01 квітня 2019 року у справі № 643/3049/16-ц (провадження № 61-39398св18).
Вирішуючи по суті спори про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, обов`язковому встановленню підлягають факт смерті фізичної особи і час відкриття спадщини.
Вказаний висновок викладений Верховним Судом у постанові від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17 (провадження № 61-17764св20).
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Разом з тим, вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо.
При цьому, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.
Подібний висновок викладений Верховним Судом України у постанові від 14 вересня 2016 року у справі № 6-1215цс16, Верховним Судом у постановах від 18 січня 2018 року у справі № 198/476/16-ц (провадження № 61-1750св18); від 12 лютого 2018 року у справі
№ 712/656/15-ц (провадження № 61-2397св18), від 06 червня 2018 року у справі
№ 592/9058/17-ц (провадження № 61-200св18), від 11 липня 2018 року у справі
№ 381/4482/16-ц (провадження № 61-12844св18).
Отже, правозастосовча практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є незмінною та усталеною.
Позивач дійсно пропустив встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. Водночас наведені причини пропуску не можуть бути визнані такими, що мають характер об`єктивних, непереборних та істотних труднощів, які унеможливлювали звернення до нотаріуса протягом понад 25 років.
На підставі наведеного, керуючись статтями 12, 13, 200, 206, 258, 259, 265 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
У задоволенні позову відмовити.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційну скаргу на рішення може бути подано протягом тридцяти днів до Чернігівського апеляційного суду з дня складання повного судового рішення.
Повний текст рішення складено 22.04.2026.
Суддя          Я.М. МАКАРЕВИЧ